LÅ 
hit 
utgöra de bakerste delarne- af broskramens brus 
na substans. EG 
"> Vid samma ram äro dessutom genom liga= 
menter 3:ne brosk af den bruna bildningen fä= 
stade, af hvilka ett främre är opart, på sidorne 
hoptryckt, rectangelformigt, ungefärligen 3 lin; 
långt (fig. 1—z7). Genom ett kort ligament är det 
fästadt midtpå ramens främre, opara gaffelfor= 
miga stycke. Det tjenar till fäste för flere 
musklar, till läge för främre delen af nosröret; 
sämt ger nosen sin rigtning och styfhets Det 
"tyckes mig mäst likna det opara stilettformiga 
brosk, som sitter uppåt vändt, fästadt emellan 
näs-caviteterne hos Chiméeera monstrosa och öf= 
verensstämmer i fleré hänseenden med det främs= 
re fjällformiga brosk hos Petromyzon som Cas 
rus kallar Oberkieferknorpel "'). ; 
Uader de bakre platta sidodelarne af den 
Lyrlika ramen, sitter på nedre kanten af dess 
tillslutna 'hål ett par brosk, som har form af 
ef, stöpslef (£ 2 a). Den delen som bildar 
sjelfva 'slefven, articulerar med samma kant och 
vänder den eoncava delen uppåt. 'Skaften ligga 
bakåt, äro' sylformiga och öfvergå 1 helt fina 
hvita brosktrådar, hvilka ligga i kanterne af 
gömsegelet; de bilda sidodelarne' af dess -ram 
och tjena som styrare för dess rörelser. 
Dessa brosk finnas äfven hos Petromyzon 
och tyckas svara emot dem som Carus kallar 
untere Seitenfortsätze des Schädels. Ms 
Från inre sidorne af dessa brosk utgå > yt= 
terst fina hvita brosktrådar (f. 2 bc.) för att bil" 
da en spännranr åt gomsegelet. Det främre brös” 
sket (f. 2 b) bildar en större båga; bakom denna 
rep AIR IT. VIL 
