490 
Ett Åminnelse-Tal öfver Canzli-Rådet JoH. Ar 
ByerKÉn, hållet inför detta Samfund, 1780, var 
med sådan sann vältalighet af v. ROsEnsTtEIin för- 
fattadt, att det synes hafva grundadt hans litte- 
rära rygte; äfvensom det tilldrog sig Drottning 
Lovisa UrricAs synnerliga uppmärksamhet. Den- 
na Furstinna, som prydde sin konungsliga be- 
stämmelse med den ännu skönare, att uppsöka 
och belöna snillet och dess förtjenster, ville åt 
Rosensten förskaffa ett tillfälle att ytterligare 
få i dagen ställa sina gåfvor som talare; och 
Hon utsåg honom att tala öfver Canzli-Rå- 
det Er. AF SotzErc. Korrt derefter, 1782, kal- 
lade Hon honom till Secreterare i den "af hen- 
ne stiftade Vitterhets-AÅcademien. | 
Först vid denna tidpunkt, och tvifvelsutan 
i följd af ett redan vunnit litterärt anseende, 
fästade Konung GUSTAF III den uppmärk- 
samhet vid v. RosEnstEiIn, hvilken sedan öfver- 
gick till prof af det högsta förtroende.  Riks-> 
Råderne AxeL v. FsrRsen och Urn. ScHEFFER kän- 
de, att de, med ett förord för honom , gjorde sin 
Monark en tjenst, då de befordrade ett värdigt 
föremål för Dess ynnest. Konungen förordna- 
de honom, 1782, alt såsom Ambasade-Secrete- 
rare afgå till Paris. Han vistades der både un- 
der Grefve Creutz och Friherre STtaAEL Vv. Hor- 
STEINS ambasader, med utmärkt bifall. 
Då Kon. GUSTAF IIT besökte Rom, 1784; 
erhöll v. Rosensten befallning att infinna. sig 
der, bland flere svenske lärdoms- och vitterhets- 
idkare, hvilka omgåfvo den genom snillebrag- 
der lysande Konungen. Bland de minga af 
samtidens store män och lärde, hvilkas bekant- 
skap GUSTAF III gjorde sig "till en ära, var 
äfven Cardinal BeErnis. Af honom blef v. Bo- 
