160 



fluorförening. Dervicl har jag sökt, när så låtit 

 sig göra, att sammanpara elementerna i sådane 

 förhållanden, att hvarje terms analoga art kan 

 anvisas vara förut i mineralriket känd. Härvid 

 torde böra erinras, att om jag t. ex. skulle säga 

 att en mesotypterra eller epidotterm inginge uti 

 ett hithörande mineral, så är det ej gifvet, att 

 just en sådan mesotyp eller sådan epidot ännu 

 blifvit påträffad inom mineralriket, utan att jag 

 dermed blott förstår att basernas syreqvantiteters 

 förhållanden till kiselsyrans befinna sig i samma 

 förhållanden som uti mesotypen, eller epidoten, 

 livarvid r^ r j, Rj, R må beteckna h vilka baser som 

 helst, med iakttagande blott af att Vj r' alltid 

 beteckna baser, som äro sammansatta af en atom 

 radikal med en atom syre, samt Rj R' baser, 

 som äro sammansatta af 2 atomer radikal med 3 

 atomer syre. För att beteckna den atomistiska 

 inblandningen af flusspaten, har det väl ofta 

 varit nödvändigt, att uppmultiplicera de andra 

 beståndsdelarne till ett högt atomförhållande för 

 att få flusspaten att representeras med hel atom, 

 men jag lemnar till andras bepröfvande att af- 

 göra, huruvida detta bÖr medgifvas och om det, 

 åtminstone tillsvidare och intilldess fluorförenin- 

 gars sätt att förena sig med silikater blir bättre 

 kändt, ej vore bättre att bekänna sig ej vara på 

 det rena uti denna punkt, än att undandölja en 

 ännu bristandej kunskap inom ett förhänge, som 

 det åtminstone ännu ej är möjligt att uppdraga. 

 Äfvenledes torde framdeles formlerna för åew or- 

 saken något komma att modificeras, att ett du- 

 bium stundom kan finnas, huruvida jernhal- 

 ten uti de analyserade glimmerfossilierna in- 

 gått antingen såsom oxid eller oxidul, i syn- 

 nerhet då ibland båda syrsättningsgraderna kunna 



