331 



nas tippställcle, och den första inretlningen var 

 gjord, samlingarne ditflyttade och till en del 

 uppställde, men deras egentliga ordnande hade 

 blott hunnit bes^vnnas, och detta ordnande blef 

 den nye Intendentens första omsorg. För att så 

 mycket hastigare kunna undangöra det första och 

 nödvändigaste arbetet, anmodade han Docenten 

 D:r SiJNBEVALL att komma sig till biträde. Fries 

 hade vid dennes ankomst i Juli månad hunnit 

 långt, och till October månads början var hela 

 samlingen af svenska och utländska däggdjur och 

 föglar ordnad, samt med påsatta systematiska 

 namn försedd. För att gifva en lätt öfversigt 

 af fäderneslandets naturalster, ordnades de här- 

 vid i egna rum, skilde från de utländska, och 

 en plan utstakades att iakttaga denna åtskillnad 

 genom alla djur-classer, en anordning som bor- 

 de följas i alla zoologiska museer. Den var 

 förut iakttagen i Lunds Universitets samlingar 

 och af Baron Gyllenkrok. Samlingarne voro 

 redan då betydliga; de utgjordes nemligen, utom 

 Academiens egna föria zoologiska museum, af 

 2:ne de största zoologiska privat-samlingar som 

 funnits i Sverige, nemligen den PAYKUi.Lska och 

 GBiLLska. Den sednare hade sitt hufvudsakliga 

 värde genom den mängd af större däggdjur den 

 innehöll, den förstnämda var rik i alla djur- 

 classer, och var troligtvis på sin lid en af de 

 större privat-samlingarne i Europa. 



Om hösten 1831 blef Fries anmodad af det 

 under föregående året i Stockholm bildade Jä- 

 gareförbundet, hvars ledamot han redan var, alt 

 såsom zoolog åtaga sig redaktionen af en tid- 

 skrift, hvars ändamål skulle vara att sprida zoo- 

 logisk kunskap bland Sveriges jagtälskare, och 

 derigenom verka förmånligt på utöfningen af och 



