40 



stödjes hon icke i sina bemödanden för barnet, 

 hvilka för öfrigl taga i anspråk en stor del af 

 hennes tid, genom fadren, utan denne använder 

 siii arbetsförtjenst och sina penningetillgångar på 

 egna så kallade nöjen, på ett supigt, sedeförderf- 

 vande lefnadssätt, eller, såsom i det ogifta till- 

 ståndet så ofta händer, nekas hon all hjelp af 

 honom; då vanvårdas barnet och måste sakna 

 sina nödvändigaste behof, hvaraf följden blir och 

 nödvändigt måste blifva sjuklighet samt mycket 

 ofta döden. I förening med en sedeslös och oor- 

 dentlig lefnad utöfvar följaktligen fattigdomen ett 

 så menligt inflytande med hänsyn till de späda 

 barnens mortalitet. 



Jag har redan anmärkt, hvilken högst för^ 

 derflig inverkan de många årligen födda oäkta 

 barnen i Stockholm hafva på dödligheten under 

 den spädaste barndomen, äfvensom jag visat, att 

 samma förhållande, fastän i mindre grad, äger 

 rum när de öfriga städerna i allmänhet betrak- 

 tas. Detta bekräftas också, då man särskildt gran- 

 skar städernas mortalitetsprocent; ty i 67 pro- 

 vinsstäder har ett öfver vägande antal oäkta barn 

 aflidit jemnförelsevis med de äkta. Skilnaden är 

 dock olika på olika ställen, men blir på många 

 ganska betydlig, så att t. ex, i Mariefred och 

 Strömstad dubbelt flera oäkta dött och deröfver. 

 Uti de återstående 19 städerna inträffar likväl 

 motsatsen, att nem ligen mortaliteten är mindre 

 hos de oäkta. Sådant förtjenar mycken uppmärk- 

 samhet, men är svårt att tillräckligt förklara, om 

 man icke fullkomligt känner invånarnes alla inre 

 förhållanden i nämnda städer. Det betager dock 

 ingalunda min förr yttrade åsigt dess allmänna 

 giltighet. Inom 12 af dessa sist omnämnda stä- 

 der är olikheten ringa och uppgår icke till fem 



