444 



fjell-sidor af 70° stupning från horizontal-linien, hade 

 ingen försökt före Wahlenberg. Derefter vistades han 

 under en månads tid på Kjaeringön för att under- 

 söka Alger och Lafvar. Sedermera granskade han 

 Rörstads-Nejden, Dale i Sörfolds-Botten och Salten, hvars 

 vatten-byggd han anser vara »den skönaste inom Nor- 

 riges fjordar, och analog med de Schweitziska Al- 

 pernas sjö-trakter nedom dem», ehuru med högst olik- 

 artad vegetation. Schweitzer-Alpernas inferalpinska sjöar 

 omgifvas af ståtliga 5oÄ;-Skogar, hvaremot de Lappska 

 infer- och sub- alpinska sjöarna omgifvas af låga Björk- 

 Skogar. 



Derefter begaf sig Wahlenberg öfver Fjell-ryggen 

 åter till Luleå-Fjellen, och afmätte nu Su Ii tel ma tri- 

 gonometriskt, sannolikt den förste svenske Naturforskare, 

 som med säkerhet bestämt höjden af detta Fjell, hvilket 

 skedde d. 14 Juli år 1807. 



Wahlenberg iakttog först, att Sulitelma är en 

 benämning för en hel Fjell-sträcka, eller för en hög och 

 vidsträckt basis med många Fjell-toppar. 



Han fann, att Sulitelma utgör en Glacier af 

 första dassen, enligt Saussure's indelning af Gla- 

 ciererna. Wahlenberg anställde ock talrika Barometer- 

 Höjd-Mätningar af de på Riks-Gränsen i Luleå-Lapp- 

 mark och omkring Virihjaur belägna Fjell. 



Derjemte är Wahlenberg den förste svenske Na- 

 turforskare, som undersökt och beskrifvit Sverige's Gla- 

 cier er, om hvilka han framställt sina åsigter. 



Wahlenberg fann luften på Sulitelma skarp, och 

 ansåg, att detta troligen mera än höjden orsakar illamå- 

 endet på höga berg, hvilket synes rätta sig efter »den 

 öfver-glacieriska belägenheten, men ej efter den absoluta 

 höjden öfver hafvet». 



Då Wahlenberg efter sina mätningar å nyo begaf 

 sig till Norrige för att proviantera, uppläckte han vid 

 Dale den vackra och välluktande växt-arten Galium 



