446 



samt trenne utsigter af Fjell-trakter och förnämligast 

 af Sulitelma. 



Uti detta verk anförer Wahlenberg de af honom 

 verkställda talrika höjdmätningar så väl på svenska som 

 norrska sidan af Fjell-ryggen, de flesta gjorda med Ba- 

 rometer, samt afhandiar utförligt den trigonometriska 

 uppmätningen af Sulitelma. 



Derefter beskrifver han på ett högst lärorikt sätt 

 Glaciererna, i flerfaldigt hänseende betraktade. 



Sedan gifver Waqlenberg i detta arbete en ka- 

 rakteristik öfver Växt-Regionerna i Lappmarken. 

 Han anmärker, att i samma mån som Snö-gränsen 

 höjer eller sänker sig, stiga äfven växterna högre 

 eller lägre, så att alltid ett lika afstånd iakltages dem 

 emellan. Han anser derföre redigast att bestämma olika 

 växters förhållande efter deras afstånd ifrån snö-gränsen. 



Enligt den för Lappmarkerna och för deras 

 fjell af Wahlenberg anmärkta temperatur intager Sve- 

 rige den mildaste trakten vid norra Pol-Cirkeln. 



Sist framställer Wahlenberg här en öfversigt af 

 Polar-Trakternas och Alp-Bergens natur-beskaffenhet 

 med uppgifter om höjd öfver hafvet för jordens märk- 

 värdigaste berg. 



Under dessa senaste år 1806 — 1809 hade Wah- 

 lenberg äfven med stor håg studerat Växt-Geogra- 

 fien. Han anmärkte, att denna lära framställer ett 

 lands naturliga fruktbarhet, så vida denna består i väx- 

 ternas beskaffenhet och mängd. Han ansåg, att denna 

 vetenskap alltså utgör en betydlig del af theorien eller 

 läro-grunden för ett lands jordbruk, och att den leder 

 till kännedomen om luftstreckets beskaffenhet, af hvilket 

 växternas förhållanden äro en naturlig och säker följd. 



Den namnkunnige Geologen Leopold von Buch hade 

 omkring år 1808 anmärkt, att spring-källor, hvilka året 

 om i det närmaste ega samma temperatur, utvisa jordens 



