4()1 



dess lagar, hvilkas känncrlom måhiinda en dag kan gagna 

 äfven mildiiie Länder. Med dessa och flera märkvär- 

 digheter förenar Lappmarken äfven den att vara Euro- 

 pas nordhgaste dol; och man erinrar sig med nöje, att 

 den nordligaste trakten af den lyckhgaste Verlds-Delen 

 är äfven den mildaste innom Pol-Cirkeln, är äfven den, 

 som af alla odlade Land nalkas Polen närmast». 



»Men ännu ett kraftigare skäl ådrager den isyn- 

 nerhet Svenskars uppmärksamhet: äfven denna trakt är 

 en del af Fäderneslandet; och då Sverige är ett ut- 

 märkt bevis, huru en stor Nation kan lefva lycklig i 

 Pol-Cirkelns grannskap, så lemnar Lappmarken det 

 största exemplet på sjelfva Pol-kretsens beboelighet: på 

 dess ej alldeles obetydliga folkmängd». 



Under sitt vistande i Berlin bearbetade Wahi.ex- 

 BERG på tyska språket tvenne Afhandlingar, hvilka han 

 meddelade till dervarande »Gesellschaft Naturforschender 

 Freunde». Båda dessa Afhandlingar äro läi'orika genom 

 de allmännare åsigter, hvilka de innehålla. 



Den första Afhandlingen utgör en: »Beskrifning öf- 

 ver Kamtschadaliska Luf-Mossor [Musci frondosi) och 

 Lefver-Mossor (Hepatica'), hvilka Tilesius medfört ifrån 

 sin upptäckts-resa. 



Waiileisberg gifver hur först en öfversigt af kli- 

 maternas inflytande på Växteina. Han erinrar derom, att 

 Vegetationen hufvudsakligen bestämmes af sommar-lem- 

 peiaturen; att modifikationer af klimatet föranleda till stora 

 olikheter i modifikationerna hos V^egetalionen, hvilken alltså 

 beror af ett lands klimatiska konstitution. De fullkom- 

 ligare Växterna eller Fanerogamcrna rätta sig mest efter 

 sonmiarens beskalTenhet. De ofullkomligare eller Kryp- 

 togamerna, t. ex. Mossorna, vegetera bäst under höst 

 och vår. 1 Norrige t. ex. finnas långt flera och an- 

 dra Mossor, än på den svenska sidan af Lappska Fjel- 

 len. Norriges fuktigare och längre höstar äro orsaker 

 härlili,^ men Kärr- Mossorna trifvas dcremot bäst på 



