464 



stor välvilja emottogo honom och befordrade på mång- 

 faldigt sätt hans undersökningar i Naturforskningens 

 särskilda delar. 



Vid sina forskningar bemödade han sig städse att 

 jemföra Schweitzer- Alperna med Sveriges Al- 

 per, och han ansåg, att detta ändamål bäst kunde vin- 

 nas derigenom, att han flera gånger vid olika års-lider 

 besökte samma Alper. Alltså undersökte han först de 

 yttre Alperna: S:t Gotthard och dess nejder tre gån- 

 ger, Engelsbergs-Trakten, Appenzell med Möns 

 Lunse, Toggenburg och Entlibuch två gånger 

 samt Glomes- A Iper na en gång. 



Under sommaren besökte han derföre en stor mängd 

 af alper, bestämde deras höjd genom barometer-mätnin- 

 gar, deras jord-temperatur och vegetation, samt anförde 

 utförligt resultaten häraf uti sitt arbete om Schweitz. 



De Nord-Schweitziska Alperna utmärka sig, 

 enligt Wahlenberg's iakttagelser, äfven under sommaren, 

 genom en fuktig luft, genom nästan beständiga snö- 

 fall, hagel, stormar, ihållande ask-väder och vatten- 

 meteorer, men också genom en rikare vegetation, och 

 genom sina ofta högt upp belägna vidsträckta, fuktiga 

 och växt-rika betesmarker, hvilka medgifva Boskaps- 

 Skötsel eller Sennwirtschaften och bostäder högt upp på 

 Alperna, hvaremot på Lappska Fjellen under som- 

 maren råder en torr luft, med milda och varma dagar 

 och med ljusa sommar- nätter utan alla snö-fall, utan stor- 

 mar, åsk-väder och vatten-meteorer, men Landet eger en 

 fattigare vegetation och saknar dessa rika betesmarker 

 och all egentlig boskaps-skötsel, genom hvilka Schweit- 

 zer-Alperna blifva så utmärkt gagneliga för Landets 

 Innevånare. 



Det öfriga af hösten år '184i2 och vintern år 1813 

 tillbragte Wahlenberg i Zurich med författandet och 

 tryckningen af sitt bekanta verk: »De Vegetatione et 



Climate 



