466 



heller öfver densamma på olika ställen i Landet. — 

 7. Jord-temperaturen enligt hans egna talrika iaktta- 

 gelser. — 8. Den direkta sol-värman. — 9. Meteorerna, 

 jeraförda med de lappska. I detta verk förekomma 

 ock iakttagelser om flera svenska växter; om arter af 

 Luzula, Tofjeldia, Cerastium, Draba, Androsace. sep- 

 tentrionalis , Helianthemum oelandicum , Pedicularis 

 flammea. 



Wahlenberg har anmärkt, att luften på de Norra 

 Schweitzer-Alperna erhåller ifrån de lägre trak- 

 terna en ymnig fuktighet, hvilken samlas vid bergs- 

 topparna och allestädes fälles under åsk-dunder; till följe 

 häraf erhåller Norra Schweitz sina feta, fruktbara 

 Alp-betesmarker, hvilkas likar intet annat land fram- 

 ställer; Wahlenberg anser, att orsaken, hvarföre Sädes- 

 Årterna ej så väl fortkomma i Norra Schweitz, är 

 Alp-nejdernas och dalarnas fuktighet, hvilken förorsakar, 

 att Sädcs-Årterna här mera yppigt växa i strå och 

 i blad, men knappast gifva hårdare frö, åtminstone på 

 de emot norr liggande berg. Sädes-Arterna uppstiga 

 också här föga högt. Södra Schweitz's Alper äro, 

 enligt Wahlenberg, torrare, och Sädes-Arterna odlas här 

 högre upp på Alperna. Det är ock på dessa emot 

 Italien liggande torrare Alper, som Marmoterna eller 

 Murmel-Djuren (Marmota alpina) vistas och anställa 

 sina vidsträckta uppgräfningar af. jorden. .Här råder ock 

 den varma vinden Föhn, hvilken anses vara sista fläg- 

 ten af Afrika's Sirocco- vi nd. 



Ifrån Schweitz begaf sig Wahlenberg i Maj år 

 1813 till Wien, med afsigt att under sommaren un- 

 dersöka Carpatherna och jemföra de samma med de 

 Schweitziska och Lappska Alperna. 



I Wien sökte han att om Carpatherna förskafTa 

 sig förberedande underrättelser, hvilka ock med stor väl- 

 vilja bereddes honom af de namnkunniga Botanices Pro- 



