469 



sade och kunna åtkomma deras guld. Han måste der- 

 före på flera ställen skyndsamt begifva sig undan ifrån 

 det uppretade folket. — Till följe af dessa ofta förstörande 

 vatten-meteorer är ock Vegetationen i många trakter af 

 de öfre Carpatherna fattig, och flera växter få till 

 sina delar ett smalbladigt barrlikt utseende, t. ex. Saus- 

 surea pygmcea. 



Den 12 Oktober afreste Wahlenberg ifrån dessa 

 nejder, och besökte flera trakter af Ungern. I Leut- 

 schov såg han hos D:r Gexersich dess ungerska herba- 

 rier; i Ofen erhöll han af Pacquich de af honom an- 

 tecknade barometer- och thermometer-observationer, och 

 i Pesth besökte han Prof:r Kitaibel för att äfven se 

 hans ungerska växt-samlingar. Derefter begaf Wah- 

 lenberg sig till Wien, hvarest han tillbragte det öf- 

 riga af hösten år 1813 och vintern 1814 med att ut- 

 arbeta sin Flora Carpathorum, och att jemföra sina car- 

 pathiska växter med dem i Wiener-herbarierna hos Hrr 

 Jacquin, Höst, TRATxiNNfCK och von Portenschlag. I 

 Maj år 1814 afreste Wahlenberg till Göttingen för att 

 derstädes låta trycka sitt ofvannämnda arbete. 



Emot hösten utkom ock hans Flora Carpato- 

 rum, ett verk af högt och allmänt erkändt värde. 

 I företalet redogör han för sin res-tur. Derefter följer 

 en inledning, benämnd »Tractatus de altitudine, vege- 

 tatione, temperatura et meteoris Carpatorum in genere». 

 Uti särskilda afdelningar afhandlas: I. Barometerns oscil- 

 lationer i allmänhet, och särdeles på Carpatherna, samt 

 det deraf beroende sättet att beräkna Ofens, Wien's 

 &c. höjd öfver hafvet. H. Carpathernas höjd öfvcr haf- 

 vet och deras samt omgifvande nejds beskafl^enhet *). 



*) Fatra benämnes i allmänhet den första långa yttre ryg- 

 gen eller, de yttre Carpatherna med sina mAnga bergs- 

 toppar. Tatra kallas de Centrala eller egentligaste Car- 

 patherna. 



