472 



ling. Så omvexlande lärorika voro dessa i hans sällskap 

 städse oförgätliga timmar. 



Ar 1815 bearbetade Wahlenberg en afhandling om 

 en af honom föreslagen och bestämd ny växt-familj, 

 ibland Kryptogamerna, kallad Tetradidymce och ut- 

 märkt af 4 frön i de tvä-skaliga frö-husen. Slägtet 

 Lycopodium var egentligen det mest karakteristiska 

 i familjen, till hvilken han för öfrigt genom en art 

 af analogi äfven hänförde Psilotum, Tmesipteris, Equi- 

 setum, Ophioglossum, Botrychium, Isoetes, Sahinia, 

 Pilularia, Marsilea, flera af dessa likväl med någon 

 tvekan. Han gaf derjemte en uppställning af Filices, 

 för att visa gränserna emellan dem och Tetradidymce. 

 Denna växt-familj har likväl icke blifvit af Botanisterna 

 antagen; emellertid blefvo frörednings-delarna hos dessa 

 växter bättre beskrifna och noggrannare kända, än de 

 hitintills varit. (Nov. Äct. Reg. Soc. Scientiar. Upsal. 

 VII. pp. i 63 -187). 



Efter sin återkomst till fäderneslandet begynnde 

 Wahlenberg att studera Sveriges Geologi, ech han an- 

 ställde under flera somrar resor för detta ändamål till 

 undersökning om svenska petrifikaterna, jemte det han 

 granskade svenska växterna samt deras geografiska ut- 

 bredning i särskilda trakter af riket. 



Ar 1818 utgaf han i Tidskriften Svea (Haft. I. ss. 

 4 — 77) sin afhandling om »Svenska Jordens bildning», 

 ett arbete, som, sakrikt och lärorikt, ådrog sig en all- 

 män uppmärksamhet och ett lifligt intresse. Han gaf 

 här en öfversigt af Geologien och afhandlade derefter 

 Sveriges jordbildning först i allmänhet och sedan i de 

 särskilda landskapen. 



Detta arbete utgafs åter i en ny upplaga af I:sta 

 Häftet af Svea år 1824, äfvensom ett särskildt aftryck 

 med tillägg då utkom. Nu hade Nilsson under tiden i 

 Skåne äfven upptäckt och beskrifvit väx t-petrifi- 



