482 



academicum ansåg, att Akademiens tillgångar icke med- 

 gåfvo att betala. Det var vid sådana tillfällen, som 

 Wahlenberg sjelf ifrån sin egen kasssa bekostade dessa 

 talrika utgifter. Det var ock i anledning af dessa 

 penning-uppoffringar, som Akademiens Kanzler H. K. 

 H. Kronprinsen, genom en särskildt utfärdad Kanz- 

 lers-skrifvelse af d. 10 Sept. 1835, på H. M. Ko- 

 nung Carl XIV:s vägnar förklarade Wahlenberg Ko- 

 nungens välbehag för hans välvilja emot Akademien 

 genom gjorda penning-uppoffringar för Botaniska Träd- 

 gården. 



Ar '! 837 utgaf Wahlenberg en »Historisk un- 

 derrättelse ora Upsala Universitets Botaniska Träd- 

 gård». (Skandia. lX:de Bandet, ss. 51 — 74). 



Under Wahlenbergs förestånderskap verkställdes 

 talrika förbättringar så väl i Trädgården, som i Oran- 

 gerierna och i Museum. 



Ar '1848 försökte Wahlenberg att besvara föl- 

 jande fråga: »Huruledes och huruvida synes Sverige af 

 naturen vara döradt att förblifva ett fattigt land»? 

 (Palmblad's Läsning för bildning och nöje 1848. 



Afsigten med denna afhandling var den att be- 

 visa, att utländska jordbruknings-sätt med täckta diken 

 och ett sådant växel-bruk, att boskapen under hela året 

 skulle kunna stallfordras, icke är tjenligt i Sverige. 

 Jord-grundens beskaffenhet med sin styfva och hårda 

 lerjord förbjuder i Sverige utländska odlings-metho- 

 der, enligt hans åsigt endast användbara i de sydli- 

 gare utländska, yngre, lösare och varmare jord-bildnin- 

 garna. — 1 Sverige bör man, enligt hans tanka, be- 

 fria jorden ifrån det kylande vattnet, och utsätta den- 

 samma för den uppvärmande solen, bemöda sig om en 

 djupare plöjning, eller om djupare gräfnings-arbeten, 

 samt om tillfälle gifves, äfven genom andra jord-arters 

 tillblandning befordra jordens flerfaldiga förbättring. Han 



