34 



Då jag vidare i ilet följande kommer alt be- 

 sk rifva några foglar, som af en del författare an- 

 ses för egna arter, af andra för klimatiska etc. 

 yarieteter, torde det ej vara ur vägen att yttra 

 nåora ord öfver dessa olika äsioter, som under 

 en tid delat ornithologerne i 2:ne mot hyaran- 

 dra Täpnade partier, hvilkas mest synliga käm- 

 par varit Gloger och Brehm. Vi måste ej tro, 

 livad man understundom hört säras, att denna 

 strid, och bemödandet å ena sidan, att i livarje 

 liten olikhet mellan 2:ne foglar finna artskillna- 

 der, å -den andra att såsom artskillnad endast 

 antaoa bestämdt uttryckta skillnader i form, lef- 

 uadssätt, teckning etc. och att förklara alla de 

 olika fär^nuanserna m. m., efter en sjifven teori, 

 endast för verkningar af klimatens inflytelser, 

 skadat ornitholooien. Den har tyertom, liksom 

 alla sådaue strider, gagnat vetenskapen på det 

 liöosta, så snart de olika äsioLerne blifvit fram- 

 ställde med en så sträng konsequens, som Gloger 

 utfört och Brehm yelat utföra. 



Vi hoppas att den tid nu är inne, då det 

 sanna och goda af båda åsigterna upptages, för 

 att, till yetenskapens nytta, sammansmältas till 

 en enda. Det kan ej undgå någons uppmärksam- 

 het, att en stor del af Brehms subspecies af de 

 fbrut antagne arterne, äro, och af honom fram- 

 ställas såsom geografiskt skilda grupper af huf- 

 yudarterna. Om man nu blott ombyter namn, 

 och kallar dem racer eller yarieteter, så inträffa 

 de temligen nära med Gt.ogers klimatiska förän- 

 dringar. Dessa utmärka sig yanligtvis genom färg- 

 olikheter, hvilkas betydelse fullt inses af Glogers 

 bekanta teori (i hans Al^ändern der Yögél och 

 HandlDuch). Men Brehm framställer ännu en an- 

 nan sort olikheter emellan subspecies, nemligen 



