Om Dichroitens kemiska sam- 

 mansättnings 



af 

 CHRISTIAN SCHtJTZ. 



Oaktadt dichroiteii varit föremål för kemiska un- 

 dersökningar af sådane personer, som v. Bonsdorff, 

 Gmelin, Laugier, Stromeijer och Thomson, har 

 man dock ej ansett sig kunnat vara tillfullo sä- 

 ker om dess kemiska sammansättning, då de mi- 

 neralogiska formler man för den uppgifvit dels 

 sinsemellan varit ganska skiljaktiga, dels äfven ej 

 med någon större noggrannhet uttryckt de vid 

 analyserna bekomna värden. Berzelius, Gerhardt, 

 v. KoEELL, Walchner hafva sålunda alla uppgifvit 

 formler, hvilka, oaktadt sinsemellan skiljaktiga, 

 dock i mera eller mindre grad Öfverensstämt med 

 den ena eller andra af de gjorda analyserna. Be- 

 teckna vi med r de enatomiga, hufvudsakligen 

 af talkjord och jernoxidul bestående baserna , äga vi 

 ej mindre än fyra derföre angifna formler, neml. 

 FeS'+2MS=+8AS (Berzelius), rS+AS^ (Gerhardt), 

 .3rS'+8AS (v. Kobell), samt rS*+3AS (Walch- 

 ner m. fl.). Sättande dock åsido Gerhardts for- 

 mel såsom innebärande en osannolikhet, i livad 

 de kemiska frändskaperna beträffar, då lerjorden 

 skulle vara förenad med mera kiselsyra, än de 

 starkare enatomiga baserna, är äfven v. Kobells 

 uttryck ej annat, än i så måtto skiljaktigt ifrån 



