159 



7:2:13:5, h vilka väl ej låla sararaanpara sig i 

 sannolika förhållanden, såvida man ej far antaga 

 att mineralet utgöres af en föiening utaf tvenne 

 vattenhaltiga silikater, enligt h vilket antagande 

 mineralet vore 



(2 AS + 3 MS + Jc/) + 4 {MS' + Jq). 



Ro si t. 



Vid Åkers kalkbrott uti Södermanland, h var- 

 est de stora Spinellerna förekomma, anmärkte 

 jag, för några år sedan, att vissa röda körtlar 

 stundom förefunnos sittande uti kalken, samt fann, 

 vid närmare undersökning, att dessa utgjorde ett 

 mineral af en ny art, livars beskrifning och sam- 

 mansättning jag härmedelst får framlägga. 



Mineralet förekommer sparsamt insprängdt 

 uti den spatiga kalken, och har, åtminstone af 

 mig, ej blifvit påträffadt uti den täta och korniga. 

 Körtlarne äro merendels ej större än hampfrön, 

 dock har man funnit några få exemplar, hvaruti 

 större stycken förekommit. Till färgen är mine- 

 ralet; röd t, men varierar der vid ifrån svagt rosen- 

 rödt till brunrödt, dock är den rosen röda färgen 

 den allmännaste. Det förekommer icke kristalli- 

 seradt, utan fås, vid upplösning af dess matrix 

 i svag saltsyra, uti knottriga , oregelbundna korn, 

 utan spår till kristallisalion. Mineralet dekom- 

 poneras trögt igenom långvarig iuverkan af ko- 

 kande saltsyra, med lemning af en pulverulent 

 kiselsyra. I brottet är mineralet splittrigt, och 

 då större korn sönderslås kan man varseblifva en 

 igenomgång, h vilken då är speglande. Det är 

 halvgenomskinligt. Eg-entliga viglen =2.72. Hård- 

 heten ligger emellan kalkspatens och gipsens, nära 

 lika jned den storbladiga glimraerns. 



