168 



den kemiska saramansättningen afvikande, oaktadt 

 den svårighet som i vissa hänseenden företer sig 

 vid bestämmandet af ett icke kristaUiseradt fos- 

 sils kemiska konstitution. Tillika vå^ar iaj; fram- 

 ställa den förmodan, att med de sjöskumslika 

 mineralierne samma förhållande skulle intiäffa, 

 som sa ofta för de glimmerartade och amiantlika 

 äger rum, att nemligen sjöskura vore att anse 

 såsom en form, h varunder vissa, under egna om- 

 ständigheter bildade, men kemiskt olika förenin- 

 gar franjträda; eller med andra ord, att det 

 sjöskumslika utseendet mera vore ett sätt att före- 

 komma eller en följd af ett tillstånd hos vissa 

 mineralier, än just karakteriserande dem såsom 

 sjelfständiga; ehuruväl måhända vissa enklare 

 föreninfrar hellre än andra hade benäs^enhet att 

 antaga detta utseende. Hurusomhelst härmed må 

 f()i hålla sig, hoppas jag i det följande hafva åda- 

 galagt, att om man med sjöskum förstår det 

 vattenhaltiga neutrala talkjordssilikat, hvilket en- 

 ligt EiSENACHs uppgift håller 2 atomer vatten, 

 hvaraf den ena vid torkninsf i lufttomt rum öfver 

 svafvelsyra synes, enligt Lychkells försök, bortgå, 

 så utgöras åtminstone de för sjöskum ansedda 

 mineralierna från Taberg i Wermland, Sala och 

 Långbanshyttan icke f af sjöskum; utan äro de 

 tvenne förstnämda till sin sammansättnino; in- 

 genting annat än serpentin, och det från Lång- 

 banshyttan ett nytt mineral af egen sammansätt- 

 ning, för hvilket jag, i anseende till dess yttre 

 likhet med sjöskum, får föreslå namnet Afrodite 

 Enligt uppgift i Hisi^GERS Mineralg€ografi 

 öfver Sverige förekommer sjöskum äfven vid Nord- 

 marken i A\ermland, hvarjemte jag påminner mig 

 i någon samling hafva sett ett mineral under detta 

 namn från Gellivara. Gerna skulle jag önskat, 



