172 



Härifrån häiledes likaledes utan svårighet 

 serpeiiliiiens formel. 



Mineral från Längbanshjttan, 

 Mjölklivitt, ogenomskinligt, på vissa ställen 

 tätt, på andra något poröst, inneslutande ett kri- 

 stalliseradt, mörkt grönbrunt mineral. Kännes 

 fett, smiUsas lätt genom vidröring, häftar vid 

 tungan och uppsuper begärligt vatten, hvaruti 

 det blir gulaktigt och utsväller, under det luft- 

 bläsor i mängd utvecklas. Skares lätt med knif 

 och den skurna ytan blir genom gnidning snart 

 glänsande. Brottet ojemnt. Hårdheten ringa, så 

 att mineralet tager intrj^ck af nageln. Eg. v. 2.2i. 

 För blåsiöret osmakligt. Brännes i öppen luft 

 snöhvitt. Blir med koboltlösning smutsigt rosen- 

 rödt. För sig i kolf afger det vatten och mörk- 

 nar likasom sjöskum. Sönderdelas af chlorväte- 

 syra, h varvid kiselsyran återstår såsom en siera- 

 mig massa. Håller intet spår af kolsyra. 



Beståndsdelarne bestämdes på redan anfördt 

 sätt. Det mycket hygroskopiska mineralpulvret 

 torkades före försöken öfver svafvelsyra vid rum- 

 mets temperatur, h varvid en längre tid. erfordra- 

 des, innan tvenne öfverensstämmande vägningar 

 erhöUos. Den första af nedanstående analyser är 

 verkställd genom sönderdelning med chlorvätesyra, 

 den andra genom smältning med kolsyradt natron. 

 Kiselsyra . 51.55 . . . 51.58 syrehalt 26.79 8 



Manganoxi- 



dul . . . 1.62 .. . 1.49 — 0.34) 

 Jernoxidul 0.59 . . . 0.55 — 0.i3>13.(55 4 

 Talkjord . 33.72 . . . 34.07 — 13.18) 

 Lerjord . . 0.20 . . . 0.13 

 Vatten och 



förlust . 12.32 vatten 11.34 — 10.07 3 



iOÖöö 99!i6 



