222 



tryckas och tillsluta rörets lumen." Då föröfrigt 

 detta ämne, mig vetterligen icke blifvit utredt, 

 utan tvertom i de fleste anatomiska skrifter dels 

 blifvit oriktigt, dels ofullständigt behandladt, så 

 har jag anställt några undersökningar öfver det- 

 sainma, som ledt till det resultat, att denna me- 

 kanism på en gång är den mest enkla och full- 

 komliga, äfvensom den för behofvet enda möjliga. 

 Den består nemligen deri, att hvarje valvel jemte 

 tillhörande sinus bildar en of vantill öppen, eller 

 afskureri spheerisk säck, h vilken, hopfallen såsom 

 Weber säger, liknar en vagnslicka, hvars yttre 

 del utgöres af den tjockare, af den elastiska ar- 

 terväggen bildade, simis ValsalVjE. Dessa trenne 

 säckar utgöra början af aorta och arteria pulmo- 

 nalis; deras speciela anatomi förbigår jag här 

 såsom väl känd, och sålunda äfven den omstän- 

 dighet, att samma säckar endast såsom sådane 

 böra betraktas i det ögonblick, då de af det of- 

 vanifrån påtryckande blodet utspännas; samt att 

 de dessemellan hopfalla, såsom Weber säger till 

 likhet med vagnsfickor, så att de lemna aortce 

 mynning öppen och icke hindra blodströmmens 

 fria lopp. Då dessa trenne säckar (Tab. I. fig. 1 

 a b c) ligga hvarandra så nära, att deras inre 

 hälfter , bildade af de veka valvlerne, ligga in- 

 skrifne i en cirkel (T. I. fig. 1 b d d)^ som är 

 sjelfva aortae lumen, och de mot midten af denna 

 cirkel gående radierne (T. I. fig. 2, eee)afhvar- 

 dera af de tre sphaeriska påsarne, då de äro fullt 

 och jemt utspände, träffas på ett ställe inom 

 samma cirkel T. I. fig. ddd), så måste de mot 

 hvarandra liggande delarne af hvardera sphaeriska 

 påsen, till sidorne om den punkt der alla tre 

 radierna råkas, tryckas jemt intill hvarandra. 

 Häraf blir den följd, att af hvardera de tre ut- 



