den meningen gällande, att en redan fullkomligen 

 utbildad art, under förändrade yttre förhållanden , 

 kunde öfvergå till en annan. 



De äldre Författarne sysselsätta sig nästan ute- 

 slutande med den Priestleyska materien, beskrif- 

 va den än som pulver- än som tråd-formig, än 

 som sammansatt af Låda delarne, hänföra den än 

 till växt- än till djur-riket; än anse de den som ett 

 mellanting emellan båda, allt efter de olika feno- 

 men den för olika forskare uppvisat *). Nyare 

 Författare hafva ännu mera förökat dessa obser- 

 vationer, ehuru hos dem det merendels är Proto- 

 coccus-blåsan som spelar samma vigtiga rol, som 

 Priestleyska materien hos de gamle. Emedlertid 

 kan ännu ganska mycket invändas emot denna lä- 

 ra. Jag skulle tro, att den enklaste förklaringen 

 af den Priestleyska materiens olika utseende vore, 

 att antaga den vara ett aggregat af alg-sporidier, 

 som efter olika utveckling visade sig än (ännu 

 som sporidie) pulverformig, än (utväxt i tråd) tråd- 

 formig. Att man sett olika arter uppstå af sam- 

 ma enkla organism, tror jag endast böra tillskrif- 

 vas en tillfällig inblandning af endast synbarligen 

 lika alg-sporidier. Vi safva sett hvilken förvånan- 

 de likhet, som äger rum emellan sporidierne af 

 ett species och dem af ett annat, äfven af de 

 mest olika familjer. Det är naturligt, att med 

 denna likhet, det måste vara i högsta grad svårt, 

 ja vi våga säga rent af omöjligt, att för en så 



*) Priestley, Senjvebier, Ijsgenhotjss, Schrank, Trevira- 

 nus, Borv, Meyen <&c. Sednast har Metamorfos- 

 läran, genom en i Linnaea VIII, p. 335 införd och i 

 Ann. des Se. Nat. öfversatt afhandling af Kutzinc», er- 

 hållit bidrag, som deråt ge så mycket mera vigt, som 

 Författaren förut gjort sig känd genom noggranna ar- 

 beten i Algologien. 



