Icke mindre än metamorfos-läran liar frå- 

 gan om animalitet hos algerne varit ett Eris-äple 

 för våra dagars Algologer. Sednare tiders obser- 

 vationer hafva val, som det tyckes, satt existencen 

 af en rörelse-förmåga utom allt tvifvel; men olika 

 Författare hafva sökt förklara detta fenomen på 

 de mest olika sätt. Än har man velat tillskrifva 

 det en helt och hållit mekanisk orsak, än har man 

 der uti sett tydliga kännetecken på ett animaliskt 

 lif, och i följe deraf hänfört alla dessa med rö- 

 relse försedda organismer till djurriket; andra haf- 

 va qvarhållit dem inom växtriket, och några haf- 

 va trott sig höra hänföra dem till ett eget rike, 

 såsom varande lika mycket växter och djur. 



Denna olikhet i åsikter är utan tvifvel till 

 en stor del härledd deraf, att man icke gjort sig 

 någon reda för den olika naturen af rörelse hos 

 olika alger, utan, anseende den identisk öfverallt, 

 har hvar och en förklarat den efter de arter, han 

 haft tillfälle undersöka. Granskar man emedler- 

 tid något närmare detta fenomen hos olika arter, 

 skall man snart finna det ingenting mindre än 

 öfverallt likar tadt. Rörelsen hos Bacillarierne. 

 och troligen hos alla Diatomeerne* är kanske af 

 ren animalisk natur; också hänföras de af flera 

 våra dagars utmärktaste Zoologer till Infusorierne. 



toriserat nämde Författare, att anse en kanske nå- 

 got långsträktare Ulva terrestris som Lyngbyes art. 

 Någon annan öfvergång existerar säkerligen ej dem 

 emellan. Scylos. velutinus förekommer i halfsalta vat- 

 ten, Ulva terrestris deremot på fuktig jord; den för- 

 ra är en sällsynt art, den sednare allmän öfverallt. 

 Den förra är en tydlig Ba?igia, och har derföre, i lik- 

 het med alla andra arter af detta slägte, den ofvan- 

 nämda egenskapen att någongång fördubbla cellrader- 

 ne; den sednare är en tydlig Ulva o. s. v. 



