io3 



Stamrören i tähdbenet äro något litet gröfre, 

 än hos Långan; de inre af dem gå nästan all- 

 deles parallelt med tandens axel; de yttre lägga 

 sig något utåt. Denna riktning af stamrören hos 

 Anarrhichas kommer deraf, att tanden bildas till 

 en stor del innan ca vi tas pulpa? börjar forme- 

 ras, h vilket åtskilliga tandfrön visade mig; der- 

 igenom kommer nemligen ej ca vitas pulpa?, att 

 sträcka sig såsom hos Långan i form af ett stam- 

 rör, ifrån hvilket de andre rören utgå mot si- 

 dorne. Sedermera dela sig dessa stamrör i vack- 

 ra parallela, finare grenar, h vilka ingå med h var- 

 andra talrika, nätformiga anastomoser, som till 

 någon del intaga mellanrummen. De sluta si» utåt 

 på samma sätt som hos G. Molva. De gröfre stam- 

 marne af dessa rör voro till största delen fyllde 

 med ett rödt ämne, spm ofelbart var produktio- 

 ner af pulpa. De finare kalkförande rören syn- 

 tes ganska otydligt. 



Hos Cyprinus Idus_, som endast har tänder i 

 pharynx, äro dessa tänder till sin byggnad myc- 

 ket lika dem hos Balistes. De innehålla en be- 

 tydlig ca vitas pulpa? , som sträcker sig nästan ge- 

 nom hela tanden och till en del äfven ned i 

 benet under tandfästet, der ett hål öppnar sig 

 utifrån för ingången af kärlen. Vid betraktande 

 af tanden för blotta ögat, äf vensomför loupe, ser 

 man en emalj-lik, hvit, klar beläggning på och 

 omkring spetsarne af ifrågavarande tänder, men 

 jag kunde ej fullt förvissa mig i mikroskopet, att 

 denna beläggning var emalj. Tandbensrören äro 

 temmeligen reguliera och parallela; deras tjocklek 

 nära början i ca vitas pulpa? är IE ~ P. 1. De de- 

 la sig gaffelformigt, så att delningarne fortgå 

 parallelt med h varandra; men de finare grenarne 

 särdeles mot yttre delen af tanden, afgå mera 



