i3i 



största likhet med merg trådarne i benen, och in- 

 gå i många fall , liksom dessa, laterala förbindel- 

 ser (PristiSj GadiiSj, Anarrhichas m. fl.). Hos 

 flere djur, särdeles hos Trichechus j visar denna 

 tandbensform den mest omisskänneliga likhet med 

 det egentliga benet. Man ser här mergrör (pulpae- 

 canaler) och mergtrådar (pulpas trådar), omkring 

 h vilka grupper af concentriska lager hafva bil- 

 dat si»-; från dessa utsrå strålformiot de fina rö- 

 ren, h vilka i de olika lagren äro liksom hopskarf- 

 vade , och i dessa lager ser man åter concentriska 

 rader, eller ringar af celler, alldeles som i ben. 

 Likheten emellan tandben och verkli»! ben 



o 



är sålunda större, än man vid de första mi- 

 kroskopiska undersökningarne skulle tro. Den 

 största skillnaden anser jag ligga i bildningssättet. 

 I tandbenet bildas det yttersta lagret först, i 

 benet åter det yttersta lagret omkring h varje 

 liten mergtråd sist *). 



Flera af de cylindriska benen äro likväl yt- 

 terst omgifna af concentriska ringar, som omgif- 



*) I benet har hvarje mergtråd ifrån början samma stor- 

 lek, som den sedan kommer att bibehålla. De små 

 bencylindrarna, eller lagren, bildas ifrån de ådror, som 

 ligga utomkring mergtrådarne, eller från den åder- 

 rika massa, hvari de spridda, så kallade bentrådarne lig- 

 ga inbäddade. På det att den ihåliga trådbyggnaden 

 i benen skall kunna hänga tillsamman, så ingå de 

 särskilta trådarne och de små, i dem inneslutne, 

 mergkanalerne talrika förbindelser, af hvilka, ett i bild- 

 ning varande ben får det bekanta retikulära utseen- 

 det. JVlergorganet i bentrådarne är således, efter min 

 öfvertygelse, ej såsom pulpa dentis det bildande or- 

 ganet i benet; men deremot är det troligtvis af så mycket 

 större vigt för benens conservation. Pulpa dentis är 

 deremot både bildande och conserverande organ för 

 tandbenet. I denna olikhet torde till en del äfven den 

 stora olikheten emellan benen och tänderne böra sö- 



