221 



häng, än att lantisvägen går öfver dem alla, af 

 det skäl blott, att våra förfäder vid väganlägg- 

 ningar synas hafva företrädesvis valt höjderna. 



De mindre åsarne deremot ligga oftast på 

 lä-sklan om någon fast berghäll; men någon gång 

 finner man dem äfven utan skygd af någon sådan. 



Merendels hafva de samma strykning som 

 räfflorna i samma trakt, och sj^nas gerna hafva 

 lägrat sig der dessa divergera eller konvergera; 

 men i allmänhet synes det lika svårt, att för de- 

 ras tillkomst utsöka en regel, som att vilja utre- 

 da orsaken till snödrifvornas form efter ett yr- 

 väder, äfven då vinden varit oföränderlig. Den 

 ringaste ojemnhet, på en eljest slät is, kan gifva 

 anledning till en stor snödrifva af de underligaste 

 former. För öfrigt bildas ofta, under våra ögon, 

 uti strömar och vid stora vattuflöden bankar 

 af sand och grus af oförklarliga skapnader. 



. § 13. 



O ni den kraft _, som förorsakat rullstensfloden» 



Den yttersta orsaken till denna kraft lärer 

 alltid komma att blifva dold för våra forsknin- 

 gar. Kännedomen derom tillhör, endast verl- 

 dens Skapare, som också alltid låter sina hand- 

 lingar syfta till stora ändamål, hvilket vi efteråt 

 mestadels kunna se, ehuru vi dertill behöfva lång 

 tid. På sådant sätt finna vi nu, att ehuru för- 

 störande det för oss dödlige skulle hafva sett ut, 

 att låta en så våldsam flod ,gå öfver jordklotet, så 

 firma vi dock, att om den ej hade inträffat, om 

 den ej hade förvandlat en del af jordytan till 

 grus, sand och mull, så skulle den till största 

 deleu hafva bestått af berghällar, h varpå intet 



