2?.6 



en betydlig mängd kopparmalm såsom rullsten 

 söderut ifrån Fahlu grufva. Äfvenså har Herr 

 Wegelin uppsökt rundorten för Broddbo Albit- 

 granit uti Var g gärds-höj derne. På samma sätt 

 skulleTman ifrån Alunskifer-rulistenen uti Nerike 

 kunna leta sig till Alunskiferlagerna; och nu be- 

 höfver man ej vidare låta vilseföra sig att tro, 

 att man någonstädes i Upland skulle finna Ar- 

 holma-sandstenen i fast klyft. Vid nya malm- 

 skärpningar, och då man efter liten afsänkning 

 träffar en lersköl, som afskär fyndigheten, bör 

 man ej deraf låta afskräcka sig, och icke heller 

 behöfver man vara tvehågsen hvart man skall 

 vända sig, för att återfinna malmstreket. 



2:0 Bör man äfven af kännedomen om rull- 

 stenarnes väg kunna hämta några upplysningar 

 för Agronomien. En af de vigtigaste omständig- 

 heterne uti åkerbruket är, att bestämma åkerjor- 

 dens beståndsdelar. Uti de flesta fall är åker- 

 jorden sammansatt af en mer eller mindre fin 

 sand eller slamm af olika mineralier. För att 

 kunna bedöma åkerjordens duglighet for olika 

 sädesslag, gräs- och trädsorter, är det nödvändigt, 

 att känna af hvilka mineralier den består; ty äf- 

 ven om det vore gifvet, att åkerjorden ej vore 

 annat än livad man kallar sandjord, så är det 

 icke likgiltigt, om den består af Rapakivi-Scmd 

 såsom i Finland j, af Fältspat-sand såsom i Da- 

 larne _, hvars såkallade leror icke äro annat än en 

 mycket fin fältspat-slamm, eller af sandstens- 

 sandj hvilket troligen är händelsen med Wester- 

 göthlands svältor. Detta afgöres visserligen genom 

 en god kemisk analys; men utom det, att denna 

 är svår att göra, om den skall leda till ändamå- 

 let, så kan man ej så lätt komma tillmålet, som 

 om man på ett gifvet ställe vet, af hvilka berg- 



