2 36 



terne, äfven på de norra sidorue, härröra ifrån 

 samma orsaker, som vid Halle- och Hunneberg 

 samt vid Saclisiska Schweiz. Möjligt vore äfven, 

 att dessa berg blifvit upplvftade, sedan räfflor- 

 ne bildats; men om så är, så visar det sig ge- 

 nast, vid en noggrann undersökning, med be- 

 stämmande af räfflornas direktion, som i för- 

 hållande till höjderne måste hafva den vanliga 

 afvikningen ifrån normaldirektionen, så framt 

 bergen ligga uti sitt orubbade läge. Märkvär- 

 digt är, att granitalperne, uti Södra Steijer- 

 markj, hade alldeles samma afr Lindade form, som 

 våra Svenska berg, afr ändade på norra, samt 

 branta på södra sidan; men för deras närmare 

 undersökning feltes mi^r äfven tid. De ecrenili- 

 gen eller utmärkt branta bergen synas således 

 i de flesta fall hafva bildats på det sättet, att 

 en underliggande lösare bergart (Fliisch) under 

 kalkalperne blifvit undanskuren, h varefter den 

 öfverhängande fastare bergarten fallit ned. På 

 några ställen är likväl detta synbarligen ej hän- 

 delsen. 



Munclien Jen 2g Juni i83S. 



\ armast de upplysningar, som äro att hämta 

 af räfflornas observerande i dessa trakter, för 

 utredandet af de petridelauniska fenomenen, 

 komma säkerligen de uppgifter, som äro alt 

 hämta af rullsten arnes undersökning på olika 

 ställen; men h vilken jag icke heller varit i till- 

 fälle att företaga. Så mycket har jag dock sett: 

 att det är en fullkomlig villfarelse, att rullsten 

 ej förekommer i alptrakterne, ty de iinnas här 

 i lika så stora massor som hos oss, likväl icke 

 så stora, emedan bergarterne, som rullats, lät- 



