2^6 



metall med frisk yta ganska hastigt i en med 

 fuktighet mättad luft, men i en mindre fuktig 

 luft synes suboxidens bildande beto af beskaffen- 

 heten af metallens yta. Sålunda t. ex. fann jag. 

 att ett stycke frisk sublimerad arsenik, som ut- 

 sattes för fria luften vid ett hygrometerstånd , 

 der kolsyradt kali höll sig torrt', på ena sidan, 

 der det nemligen, afsatt under sublimeringen 

 mot glaskärlet, hade erhållit en alldeles giatt 

 yta, i flere veckors tid bibehöll sin färg och 

 metalliska glans oförändrad, men deremot på 

 andra sidan, der ytan af sammangruperade små 

 kristaller var ojemn, inom några få dagar blef 

 betäckt med en fullt svart suboxid. Likaledes 

 upptaga, på en i större massa sublimerad arsenik, 

 de utvändigt bildade kristallfacetterna, äfvensom 

 genom fil ning lillvägabragta ytor, gunska hastigt 

 syre till suboxid, då deremot längs med ytorna 

 af stångliga brottstycken ingen märklig förändring 

 uppkommer; och detta gäller äfveu i betydlig 

 grad om metallstycken, utsatta for vatlenklockan, 

 om de samma någon tid förut förvarats i täckt 

 kärl. En sådan indifferens kv syrets verkan på 

 ytor af en viss beskaffenhet, äfvensom på hela 

 stycken, efter Berzelii observation, synes mig 

 måhända kunna på följande sätt förklaras. An- 

 tager man, att den rena metallen efter sublima- 

 tion kommer i en torr atmotsfer, såsom t. ex. 

 fallet vanligen är i värmd vinterluft, så äger 

 ingen oxidation rum på ytan; men då en mängd 

 andra flyktiga ämnen kunna finnas i atmosferen, 

 h vilket alltid är faliet i bebodda rum, och ännu 

 mer måste inträffa i ett laboratorium, såsom t. 

 ex. svafvelångor, dnnster af organiska ämnen 

 o. s. v., så är det i hög grad sannolikt, att dessa 



