296 



glasskifva, 2ine spetsglas med der ofvanpå befint- 

 liga iirglas; uppå det ena glaset ställdes ett 

 stycke poleradt rent jern, uppå det andra en 

 högst obetydlig portion svafveibundet jern i pul- 

 ver, och straxt invid en droppe utspädd svaf- 

 velsyra. Klockan gjordes lufttätt tillsluten, och 

 genom en lindrig rörelse på planum, bragtes svaf- 

 velsyran i beröring med svafveljernet, hvarige- 

 noni således svafvelväte utvecklades. Resultatet 

 deraf var, att jernet först blef anlupet med svart- 

 grå färg, och att efter några dagar ett rostlikt be- 

 slag bildades på öfre ytan, äfvensom öfver allt 

 fläckar deraf på undre sidan. 



2:0 Ett annat försök anställdes i en dylik 

 klocka med ett poleradt jernstycke genom en 

 dylik tillställning, omgifvet i den fuktiga atmos- 

 feren af en ringa portion chlorgas, som utveck- 

 lades på lika vis genom en droppa utspädd svaf- 

 velsyra, bragt att verka på en liten portion 

 pulveriseradt koksalt och brunsten. Resultatet blef 

 äfven här, att jernet snart täcktes med rostfläckar. 



3:o Ett dylikt försök verkställdes med ett 

 stycke jern , som utsattes på lika vis för saltsy- 

 regas, och gaf ett likadant resultat. 



4:o Ett analogt försök verkställdes med en 

 droppe ättiksyra, eller vanlig ättika absorberad i 

 en bit filtrer-papper, som genast insattes under 

 klockan på det ena urglaset. Inom några få 

 timmar hade jernet Öfverallt antagit punkter af 

 rost, som inom ett dygn hade i betydlig mängd 

 tilltagit. Understundom lyckas det, att sålunda 

 få en vacker kristallisation af oxidhydrat, som 

 korsvis formerar sig på jernets yta. 



5:o Ett stycke poleradt jern utsatt, under den 

 lilla dagg-apparaten, för en med kolsyra blan- 

 dad fuktig atmosfer, i likhet med, vid det of- 



