34 7 



i Drammen, Peder Nyborg Hesselberg, till 

 undervisning i vanliga skolstudier. Äfven denne 

 lärare hörde till samma religionssekt som yng- 

 lingens föräldrar. 



Treschow framställer i biografien öfver sig 

 sielf, och med anledning af försummelsen af hans 

 egna grundstudier, den fråga, om icke nödvän- 

 digheten att på egen hand leta sig fram den mö- 

 dosammare vägen till kunskaper, tilläfventyrs läg- 

 ger en säkrare grund för deras skeende utveckling, 

 än de lättade methoder, som lärare och författa- 

 re använda, att, på genvägar, bibringa en bråd- 

 mogen förståndsodling. Han synes tro, att ge- 

 nom åtnjutandet af dessa fortskyndande bjelpme- 

 del, man lätt hinner till den punkt, der vetan- 

 det en längre tid stadnar, medan sjelfförtroendet 

 insöfver i säkerhet. Den erfarenhet han sjelf sam- 

 lat, om fördelarne af eget sträfvande till kunskaps- 

 vinning, styrkte honom för framtiden i denna 

 öfvertygelse. Sålunda hade han, efter någon of- 

 ning i latinsk stilskrifning hos en aktningsvärd 

 prestman i Christiania, Slotts-Pastor Joh. Green, 

 på egen hand inhämtat öfrige erforderliga studier, 

 utan att begagna offentliga skolor, så att han, med 

 enskilt lärares dimissionsbetyg, afreste till Uni- 

 versitetet i Köpenhamn, hvarest han blef Student 

 år 1766, vid 1 5 års ålder. 



Här var i början hans val icke fästadt vid 

 någon viss vetenskap. Föreläsningarne af Profes- 

 sor Kall, i orientaliska språken, afhördes först, 

 med mycken flit. Derefter egnade han en lika 

 håg åt fysiken, föredragen af Kra t zenstein; 

 åt filosofisk moral- och naturrätt, af Obelilze, 

 samt teoretiska filosofien af Hee, efter Bau- 

 meister. Matematiken, så långt Euclides 

 går, studerade han på egen hand. — Ca r le si i 



