343 



regel, att tvifla på allt, lade han till grund för 

 Sin kunskapsforskning. Han tillägger dock slutli- 

 gen, att "utanläsning och betalning gälde mest i 

 den filosofiska pröfningen." 



Så snart han aflagt tvenne akademiska exa- 

 mina, återvände han på ett år till JNorrige, sys- 

 selsättande sig denna tid med fysik, bibeltolkning 

 och engelska språket. Tyska och fransyska hade 

 han under yngre år inhämtat. Sedermera blef 

 teologien hans egentliga studium, uppmuntrad 

 dertili af den lärde och talangfulle Hammond, 

 Kapellan vid Strömsöe, oaktadt Treschows fa- 

 der, genom närmare förbindelse med Doktor Ar- 

 bo e, hellre sett honom egna sig åt de medicin- 

 ska vetenskaperna, med löfte om medel till en 

 utrikes resa. 



Ett tillfälle härtill } r ppade sig sommaren 

 1768, då Treschow skulle följa en yngre bror 

 till Holland, att uppfostras i brödraförsamlingen 

 uti Zeist vid Utrecht. På denna resa förvärfva- 

 des flere bekantskaper med utmärkte män, bland 

 h vilka nämnas Biskop Reichel, Doktor Hoc- 

 ker, som varit missionär hos Hottenlotterna, 

 Liebisch, m. fl. Återvändande på hösten s. å. 

 till Köpenhamn, begynte Treschow derstädes 

 sin allvarligare teologiska lärokurs, under Pro- 

 fessorerna Holm och Rosenstand, samt er- 

 höll en plats i Klostret och Regentsen. Hans 

 filosofiska forskningar utvidgades tillika, så väl 

 genom läsning af Wolfiska systemets anhängare, 

 Baumg arten, Mejer, Bul finger och Can- 

 zius, som af Daries och Crusius. Men äfven 

 Leibnitz och Bayle, samt de engelska filoso- 

 ferna, blefvo föremål för hans studium, hvilkas, 

 tillika med Ciceros, filosofiska skrifter fullän- 

 dade den smak o«h hållning, som röjer sig i 



