349 



Trcschows egna arbeten. De första prof deraf 

 voro tvenne från trycket utgifna Dissertationer, 

 af h vilka den ena, de Argumento a tuto _, ut- 

 märkte sig genom sceptisk riktning, och ådrog 

 sin författare skarp tillrättavisning. Teologiens 

 djupare studium, med exegetik och kritik, sys- 

 selsatte honom derefter, sedan Bibeln pä he- 

 braiska blifvit genomläst, och Nya Testamentet, 

 efter Er nes ti tolkning. Likväl synes han varit 

 mera böjd för historiska och apologetiska läro- 

 ämnen. Kyrko- och stats-historien, matematiken, 

 så väl den rena som den använda, mekanik, m. 

 m. afslulade de studier, som Treschow i 6 år 

 oafbrutet fortsatt vid universitetet. 



Ehuru förberedd till den teologiska exa- 

 men, sökte han nu hellre den filosofiska graden. 

 Anledningen dertill var utsigten att befordras till 

 Conrectoratet i Trondhiem, hvilket ingen gjor- 

 de honom stridigt. Treschow emottog den- 

 na befattning om hösten '774' ocn innehade 

 den till samma tid 1780, då han befordrades 

 till Rektor i Helsingör, efter Professor Baden. 

 Under sitt vistande härstädes utgaf Treschow 

 en bland sina första skrifter från trycket: "Tale 

 om Veltalenheds gavnelige Anvendelse i Reli- 

 gionens Föredrag/' med bifall recenserad i Ba- 

 dens kritiska iournal. 

 > 



Pröfningen af Kants filosofi gaf Treschow 

 ämnen till åtskilliga smärre kritiska skrifter der- 

 öfver, och isynnerhet öfver dess moralsystem, 

 hvilka finnas införda i månadsskriften Min er va 

 åren 1787 och — 88. Hans hängifvenhet för Gre- 

 kiska och Romerska författare, från hvilka han 

 öfversatt flera arbeten, förledde honom likväl icke 

 att ensidigt yrka de gamla språken, i synnerhet 

 latinet, såsom hufvudsak för den studerande ung- 



