35o 



domens praeslanda. Hans skrift "Om offentlig Un- 

 derviisning i p r ide?iskaber , ' J särskilt tryckt i Hel- 

 singör, ådagalägger detta. Treschows sednaste 

 arbete, under denna epok, var Dissertationen "de 

 Antropomorpliismo" 'j efter hvars insändande han 

 erhöll Theologias Doctors värdigheten i Köpen- 

 hamn, år 1790. 



Efter 9 års vistande i Helsingör förflyttades 

 Treschow till Rektoratet vid Christiania sko- 

 la. Denna befordran ansåg han alltid för den 

 lyckligaste i sin lefnad; en sed na re tids upphö- 

 jelse icke undantagen. 



Frågan om stiftelsen af ett Universitet der- 

 städes var redan af Professor Wilse framställd. 

 Treschow ansåg den ännu förtidig, och före- 

 slog till en början Gymnasier i de fyra Stifts- 

 städerna. Anbefalld att i detta ärende begifva 

 sig till Köpenhamn, åren 1797 — 98, erböds ho- 

 nom tillfälle, att gemensamt med Moldenha- 

 wer, Kierulf och Rahbeck utarbeta förslag 

 till förändring först af Christiania Cathedralsko- 

 la. Vid återkomsten fann Treschow det nit 

 och deltagande för den ifrågasatta universitets- 

 stiftelsen, som han trodde sig hafva väckt, betydligt 

 afsvalnad. Då beslöt han att med eget bemö- 

 dande och eget exempel Öppna banan. Att i nå- 

 gon mån fylla luckan i obesatta lärostolar, höll 

 Treschow offentliga föreläsningar öfver Kanti- 

 ska Filosofin i Kammarherren An ekers Biblio- 

 theksrum, åren 1796 — 97, och Professor Möller 

 läste öfver Mineralogien i sitt eget hus. Bemälle 

 Kammarherre Ancker förevisade sjelf, på angif- 

 11a timmar, försök i Experimental-Fysiken, med 

 teoretiska förklaringar, inför en stor samling 

 åhörare af båda könen. 



