35i 



Allt detta kunde väl lifva begreppet om för- 

 delarna af en universal-bildnings-anstalt; men 

 förde der före Treschows plan icke närmare 

 målet. Han måste också snart skiljas från sin 

 födelseort och af bryta sina deråt egnade mödor, 

 när han, år 1801, kallades till ordinarie Pro- 

 fessor i Filosofin, uti Köpenhamn. 



Utan tvifvel blef han i utöfningen af detta 

 embete allt mer känd och värderad af Styrelsen. 

 Hans föreläsningar voro mycket besökta, och 

 sammanfattningen af dessa återfinnes i tvenne 

 hans större skrifter, såsom den "Om Philosophiens 

 Natur og Dele" ^ och en i Christiania sed 11a re ut- 

 gifven "Lcerebog i Scedeloeren." I öfrigt uppger 

 Treschow sjelf en mängd smärre tryckta skrif- 

 ter, hvilka varit ämnen i hans föreläsningar, 

 såsom "Över Mennisket^ betragtet fra dets aan- 

 delige Side"; "Historiens Philosophie samt Moral 

 for Folk og Stat" m. fl. Likaledes arbetade han 

 under denna tiden för Danske Videnskabernes 

 Selskab, och det Skandinaviske Literatur-Selskab. 

 Treschows sista Rektorat inträffade under det 

 genom Köpenhamns bombardering märkvärdiga 

 året 1807. Denna samhällsfördragen förnärman- 

 de händelse tecknar han, med ädel harm, i ett 

 Tal på Konungens födelsedag, hållet i de än- 

 nu stående hvalfven af Trinitatiskyrkan, sedan 

 universitetshusen voro af bomberna lagda i rui- 

 ner. Det afbrolt i förbindelserne mellan Dan- 

 mark och Norrige, som dessa fiendtligheter föror- 

 sakade, anser Treschow varit första väckelsen 

 hos norska folket att tilltro sig kunna umbära 

 moderlandet. Ibland uttrycken af detta sjelf- 

 ständighetsbegär förnyade sig äfven önskan om 

 ett eget Universitet. Treschow hade af ren 

 nitälskan för sin födelsebygd, under sin fleråriga 



