35 2 



läraretid. i Köpenhamn, bearbetat frågan och sin- 

 nena för bifall dertill. Konungen gillade den,, 

 och år 1812 utfärdade Dansk-Norska kanslit be- 

 slut derom. En kommission sattes, bestående af 

 Stifts- Amtman Rosenkranz, Grefve Wedel- 

 Jarlsberg, Biskop Bech, Treschow, Elats- 

 Raad Rothe, samt medlemmar af Skol-Direk- 

 tionen, till utarbetande af förslag öfver ämnet. 

 Treschow erhöll vid denna tid Etats-Raads 

 titel, och hade 1809 emottagit Dannebrogsordens 

 fjerde klass. En efter- Treschows tänkesätt, 

 kanske för hans hjerta ännu välkomnare gärd, 

 emedan den var grundad på medbröders bifall, 

 uppsökte honom, sedan han redan lemnat univer- 

 sitetet, med en guldmedalj, föreställande Tre- 

 schows bröstbild å ena sidan, och på den an- 

 dra: Doctori abeunti. U. H. Cives A. i8i3. 



Att ingenting skulle fördröja det Norska uni- 

 versitetets grundläggning, erhöllo Professorerne 

 Schieldrup, Sverdrup, Rathke och Tre- 

 schow, alla infödda Norrmän, Konungens be- 

 fallning att begifva sig till Christiania och der 

 intaga hvar sin lärostol. Sålunda var denna Aka- 

 demis filosofiska fakultet redan i verksamhet med 

 Augusti månad 181 3. De snart på h varandra 

 följande stora politiska hvålfningarna, långt ifrån 

 att hindra förslaget, blefvo en drifkraft att be- 

 fordra det, så att universitetet i Christiania slut- 

 ligen utgjorde ett föremål för en särskilt artikel 

 i Kieler-trak täten. 



Efter Norriges afskiljande frän Danmark, slöt 

 sig Treschow allt närmare till det rent Norska 

 statsskicket, blef i stället för lärare styresman 

 för kyrkans och undervisningsverkens angelägen- 

 heter, erhöll uppdrag af Prins Christian Fre- 

 drik att författa utkastet till en Konstitution för 



Nor- 



