87 



Det år i synnerhet afdelningen Discoidecey 

 som endast egentligen utgör Piistidcdcef hvilkeii 

 Sphaeriee compositae komma i naturlig ordning när- 

 mast. Bland dessa står Sph. syngenesia just pä 

 gränsen. Formen år val alldeles lik de arter, 

 som hora till denna afdelning; njen for ofrigt år 

 den hvarken betåckt eller bildad af barken. Till 

 siorlek och utseende liknar den en enkel Sph^ria ; 

 men tvårt afskuren år den inuti gråsvart med 3 — 6 

 svarta runda tydliga, ehuru små hylshus. Dessa 

 öppningar åro utslående, utbryta alla i fästets spets, 

 hopvexa och bilda der en ofre convex skrynklig 

 disk, (som fullkomligen liknar en papill på en 

 enkel Sphaeria , emedan den år fri från fästet}, som 

 då den låtteligen affaller, blir fästet i toppen naf- 

 iadt och hvitt, 



b) Fästet bildadt af den inre barken, från 

 hvilken det skiljes genom en egen svart skorpa 

 eller omgifvande rand (^Circumscriptcs^, 



7p. SPHiERiA coniiculata f tecta , stromate albo, 

 conceptaculo libero convexo rugoso, sphaerulis 

 minutis, collis discoideis exsertis tentaculatisque 

 confertis rugosis liberis erumpentibus. 



Sph. corniculata. Pers. Syn, p. 40. 



Vexer på ruttnade qvistar året igenom. 



Denna och till en del följande tyckas hora 

 till förra underafdelningen, emedan det omgifvan- 

 de conceptaculum år skorplikt, skrynkigt och icke 

 med barken hopvext; men fästet (^eller hylshusens 

 underlag) år verkligen bildadt deraf. Denna art 

 år convex, sållan conisk, kretsrund och till stor- 

 leken merendels af en arts. Uti den inre hvita 

 substansen sitta en mångd rundade olika höga 

 hylshus, till fårgen svarta, som hos alla samslåg- 

 tingarne. Oppningarne, alla samlade i spetsen af 



