124 



storas nu desse leder, så qvarblir ånnu samma 

 kraft i hvarje led af roten, så snart de åtkommas j 

 af sol och värme. Att Roten går så djupt, ma j 

 hårledas, dels derifrån, att den vexer så vål nedåt ' 

 som uppåt, och dels, i synnerhet från desse vex- j 

 ters natur , att liksom Strandrör (Arundo Phragmi- i 

 tis) och Sandrör (A, Arenaria) beständigt vexa upp i 

 ofver den sand och dy som läggler sig ofver dem. i 

 Der desses rötter aga den ofantliga långd som til- \ 

 lågges dem, befinna de sig på uppvalladt land vid \ 

 floder och kuster, Kårrfråkens rötters egenskaper '■■ 

 gor det derfore till en omöjlighet att utrota dem ] 

 med plogen. Ju mera los jorden gores medelst ; 

 plöjning, ju frodigare vexer detta ogrås. Vål bort- | 

 frysa de ofvan jord liggande rotbitar under vin- \ 

 tren, men hufvudroten vinner genom plogens åt- ' 

 gård ny kraft att oka skotten. Man har försökt \ 

 att borttaga det ofversta jordlaget 2—3 spadtag \ 

 djupt, men åfven det har varit forgåfves. Ogrå- \ 

 set visade sig lika som förut- Marschlandet förlo- \ 

 rar ofver j, ja nästan hälften af sitt varde, når \ 

 denna olågenhet tager deruti ofverhand. Det år : 

 for den orsaken som Marschlandsboerné så mycket | 

 frukta derfore. De söka på alla möjliga, åfven i 



i 

 ' — ^ — . : ■ • — s 



tum arvense, ordentliga aggformiga Tubera, sittande inun- ^ 



der vid lederne , hvllka, kan hända, liven bidraga till vex. j 



tens förökande. Desse tubera , betackte med ett laderak- ; 



tigt, mörkt och af smä knottror straft skal, aga inuti en \ 



succulent , söt och hvitaktig substans , som hyser ett fo- j 



dande starkelseamne , likt potaternes. De <»ftersokas myc- '. 



ket i vissa Ryska trakter af Landtfolket till föda, älven ; 



som Svin påstås begärligt uppboka dem. (Jeraf. en Afhandl, \ 



af Hr Smelovsky i Memnires de TAc. Imp. des Se. da \ 



S:t Petersbourg. V. I. p. .liG, Och Svensk Botanik n. 474. | 



Sådane bisatser torde ock linnas på flere arter af Eqvisetuni ; ■ 



fle äro likval icke alltid synbare, och i anseende till den '■■ 



djuplek rötterna ofta r lerjord nedtränga, svåra att igen-* 1 



fiuna. j 



