103 -^ 



clast såvida nödig, som man i motsatt fall erhål- 

 ler ett falskt begrepp om sårskilta länders skapnad 

 och relativa storlek. Då frågan år om små Tri- 

 anglar, år samma noggrannhet nödig for den, som 

 skall hitta efter Ccnteiirer. Hela fordrandet in- 

 skrånkes i sådant fall till det af Contoiirernas san- 

 ning , de närmaste afsiåndens rigtiga förhållande 

 emot hvarannan. 



A/ståndens absoluta rigtighet, eller tillförlitlig- 

 heten ofverallt af den for Chartan angifna scalan. 

 Ju mindre de sårskilta Projections-Scalorne skilja 

 sig från en sådan hufundscala, ju bättre år i detta 

 afseende Chartan; åfvenvål, ju mindre de till 

 hvarannan närmaste Projections-scalorne sinsemel- 

 lan åro olika, emedan de annars blifva svåra att 

 begagna. 



Dessa aro, efter mitt satt att se, de vigtiga- 

 ste hänseenden, hvari en Charta kan vara mer el- 

 ler mindre sann, och en Projections-Method mer 

 eller mindre tjenlig. Man kunde ännu tillägga: 

 yt^innehålkt af hvavje figur på Chartan, och kor- 

 taste vägen emellan tvdnne punkter; men intetdera 

 af dessa är af cen vigt, att det bor tjena till rät- 

 tesnöre vid \-Aet af en Projections-method. All- 

 draminst kan det kallas en fordel, att, såsom i 

 IVluRDOCH's, Albers's ocli Lorgna's metho- 

 der, vissa regelbundna Trapezer emellan meridian- 

 och paralell-segmenter hafva bibehållit sitt rätta 

 yt-innehåll. Ty när behofves det nånsin, att veta 

 yt-innehållet af en regelbunden Figur f 



Deremot är en annan omständighet af mycket 

 Stor vigt: Projectionsndtets enkelhet. Jag menar med 

 Projectionsnät hår det, som på en Charta uppkom- 

 mer af meridian- och parallel-linier, och som bor 

 vara så lätt att upprita som möjligt, så väl på 

 det, att maa utan svårighet må kunna utsätta en 



