107 



fattar hela den Coniska Projectionsclassen; ej hel- 

 ler Perspectiviteten kan sågas vara en egentlig for- 

 min, då 5gat anda aldrig kommer dll den punkt, 

 hvarifrån jordytan på Chartan blifvit afritad; 

 5a företaga vi oss, utan afseende på något slag§ 

 Perspectiv, den fullkomligt allraånna eqvationea 



Denqa functions olika natqrer lemna olika ar» 

 ter af Conisk Proiection. Alla dessa ofverensståm-» 

 ma deri, att, om Convinkeln CP^ kallar P, år, 

 då man ej gor afseende på Chartans hufvudscala, 

 parallelens båge pä jordytan till åen på Chartan, 

 såsom radierne XZ: TlFzzXZ: PT.sln.F', och ett 

 ^ntal a" af longituds-sekunder utmårkes på Char- 

 tan med ett lika antal, då vinkelen raknäs kring 

 medelpunkten ^, innan Conytan blifvit utveck- 

 lad; men med ett antal }C.sin.P, då frågan år om 

 vinklar kring Conens spets P. Ty, då samma 

 båge ömsom hånfores till medelpunkterne ^och Pt 

 måste de vinklar, den ikring dessa subtenderar, 

 vara till hvarannan i ett motsatt forhållande enjqt 

 radiernes; eller PT: TW=:h!': det nya gradialet 



ring P=:K .--—=: A aiu,P. 



f 



Då således — år den begårta Chartans hufvud- 

 m 



scala, så förhåller sig hvarje afstånd på jordytans 



parallel rill det motsvarande på Chartan, såsom XZf 



Pr.sin.P ,, „ . . , . PT.sin.P 

 — , eller Projectionsscaian ar —■ F^^^ 



-; s| att for parallelbågarne år cprre- 



m 



PT.sin.P 



^z ^ ^ f XZ \ 



