Itiidt pa Chamnt k^P^ at bagge liållen, långsef- 

 ter medelmeridianen. 



§* lo. Af de Coniska Projeclic^nerne har, mig 

 Vetterligt» ingen blifvit begagnad, der felen varit 

 mindre, ån i den vå^fande; utom den, som Albers 

 yppgifvit i Zachs Monatlicher Correspondent. 



Emot hans egen åsigt af sin method torde 

 visserligen mycket vara att erinra. Han utgår ifrån 

 den grund-fofdran, att alla ytor af trapezer, som 

 innehållas emellan meridian- och parallelsegmen- 

 ter, skola på Chartan erhålla sin råtta storlek 

 efter hufvudscalan. Detta år for Topografen ej af 

 den vigt, att det förtjenar vara grundval for en 

 Projectionsmethod.' Hade han fordrat, att: ''alla 

 jmeridian-afständ skola vara for små, i samma for- 

 hållande som parallel-afstånden från samma punkt 

 åro for stora och tvärtom; på det att Chartans 

 hufvudscala må åfverallt kunna begagnas såsom ett 

 medium, och i fyra Diagonalriktningar blifva all- 

 deles lika mtd Projectionsscalan" — då hade hans 

 Theori åtminstone synts vara grundad på Topo- 

 grafiens fordringar. I sig sjelfkan han endast der- 

 igenom hafva erhållit fullkomlig sanning i yt-inne- 

 hållen af de Trapezer han omtalar, att han antagit 



/ = -— , i stallet att i den växande methoden år /= 5". 



Från eqvationen / = -- bor, efter min tanka, theo- 



■j 



lien om AL2ERs'ska methoden utgå. 



Dock — denna skiljagtighet torde synas vara 



af foga vigt; ett verkligt stort fel af Albers år, 



att han utgått frän puncterna L och /, dea* log. f 



= 0, eller alla afstånd hafva sin riktiga storlek 



efter hufvudscalan. Alla uträkningar af constanter 



ä; y, J. Bandi. 1^17, St, W 1% 



