250 



sittande, bara, slåta, glatta, rundade, men slutligen 

 hopfallande och skållika. I sistnåmde tillstånd må- 

 ste den noga skiljas iYå.n Peziza sanguinea P., som 

 år flera gånger större. 



157. SphtEria. rosella , sphaerulis confertis ovatis 

 sanguineo-roseis, subiculo tomentoso dilutiori ia- 

 sidentibus. 



Sph. rosella. Alb. et Schwein. p. 38. 

 Ic. /. c. t. 9./. 9. {bene, sed sphcerulce nimis acutoB). 

 Funnen hostetiden på nedfallen Bokved, säll- 

 synt. 



En skon art. Skorpan olikformigt utbredd , 

 tått hopvåfd, blekröd, i kanten hvit. Hylshusen 

 i början mjuka insånkte klotrunda, sedan fastare 

 nästan bara åggformige slåta , upptill åtminstone 

 glatta med vårtlik trubbig blekare öppning. 



/3. hmnatce, sphaerulis sanguineo-rubris, subicu- 

 lo sanguineo insidentibus. 



Om våren funnen flera gånger på gamla Po- 

 lypori. 



Endast skild genom den högre fårgen. Skor- 

 pans kant åfven likfårgad, Hylshusen träffas ofta 

 hvitpudrade af det utbrytande froslemmer. Vexe- 

 siållet utvisar den nåra slågtskapen med följande art. 

 158. Sph.eria Mirantia, sphaerulis confertis subro- 

 tundis aurantio-rubris, e subiculo tomentoso au» 

 rantio emergentibus. 



Sph. aurantia. Pers. syn. p. 6'^. Alb. et Schweiu, 

 p. 35. Schum. Scell. 2, p, 160. 

 Ic. Pers, ic. et des er. 2. t. 11. f. 4, 5. 



Vexer på rutnande hårda Polypori , Thele- 

 phorae &c. icke sällsam. 



Hylshusen runda eller ågglika. Oppningar- 

 ne voro svåre att urskilja, om de ej voro meren- 

 dels blekare färgade. Hylshusens och Skorpans da- 

 ning år forofrigt lika med foregående arts. 



