sfulfit, enligt Pluralitéten af da bekanta f6rs5k, 

 att Gnidningen förhåller sig som tryckningen mul- 

 tiplicerad med hastigheten; hviiken Sats sedermera, 

 genom Calculens gång, alstrat af sig Factorn (^•^) 

 eller hastighetens Cub.iden dåraf berctnde Term, 

 Men med all den litenhet, som urmårktr Fri: lions 

 Coéfficienien /, hviiken, då Svenska Foten år En-; 

 heten, endast år = 0,0854080; våxer docl^ 

 Frictions Terrnen så starkt genom Factcrn (y^^t 

 att det år sannolikt, att når hastigheten blir stor, 

 bor en sådan Expression icke vidare kunna bara sig. 

 Vid ett i hast ofvcrslaget granskande af en mångd nya 

 Forsok, bar jag vål funnit, att, om man ville an- 

 taga Gnidningeji proportionelle emot någon bru- 



ten Dignitet af hastigheten, såsom v'' , hvaråst 



— < |; sa skulle sannolikt Formler dåraf upkotp- 



ma, mera instämmande med den flock af Forsok, 

 som tyckes föranleda till ett sådant val. Men tro- 

 ligen ligger dåruti någon tillfällighet; åtminstone 

 har jag svårt for att tro, att det år någon allmåu 

 Naturens Lag; och att i Mathesi Applkata antaga 

 pågot så blott och bart Empiriskt, att man icke 

 ^n gång ser minsta skymt af förnuftigt skål dl?* 

 till, år något påkpsiaride, 



§• 9. 

 Det skulle då, ibland flera andra Hypothe* 



ser, återstå, att på forsok antaga den Sats, hvil*! 

 ken J^ULER anser såsom ett afgjordt Phaenomén, 

 att nämligen Fridion , då allt annat dr lika » alldeles 

 icke beror af hastigheten. Dar Han i synnerhet an- 

 A'åndt detta Postulat, nåmligen vid fasta (^Solida) 

 kroppars rörelser ofver hvarannan, år det vål icke 

 synnerligen troligt, allraminst afgjordt: men detta 



