63 



Östra hälften af denne sednare utgSr Areskutans 

 grans mot öster, mot vesier bestämmes hon afÅre- 

 elfven , mot söder af samma elfs utvidgning Are- 

 sjön; dess sträckning åt S.O. åger ingen naturlig 

 grans utan uphor den omkring Gustafs grufvor i 

 Are, der fjållet, som sagt år, ofvergår i en landt» 

 höjd, som sträcker sig ned åt Undersåkers Soken. 

 Mot nordvest sånker sig Areskutfjållet till skogs- 

 berg, b vilka skilja det från Flanderfjållen, och 

 mot N. och N.O. stånga Kallsjöarne. Mellan Kall= 

 sjön vid Husåbytta, på fjällets norra fot, och Åre 

 kyrka som ligger pä dess S.S,V,, år nåsets bredd 

 knapt I mil, och från Husåhytta till Gustafs gruf» 

 vor i S.O. år fjållet högst ij mil, och från sam» 

 ma ställe till Dufedstull i Vester, år dess bredd 

 I mil. Areala innehållet af den landsstråcka fjäl- 

 let intager, blir således omkring i qvadrat mil, 

 alla dess delar Mullfjållet *) och de öfriga inb^ 

 räknade. 



§. II. Fjällets Delar. 



Under namn af Åreskuta förstås vanligen en. 

 ganska stor bergmassa, som från Kallsjön , pågrån- 

 sen mellan Are och Kall Soknar, höjer sig mot 

 jkyarnc, och hvars basis år oragifvcn af fjållmy- 

 ror, hvilka åter aflösas af andra mer och mindre 

 betydliga fjållböjder. Denna fjållmassas vidd och 

 sammanhängande form gynnar detta begrep, hvar- 

 igenom man föreståller sig den som ett enskildt 

 berg, men vid en större kännedom af localen skall 

 linan låtteligen finna att sammanhanget med de om- 



•) Det pS Bar. Hermelins ofyanTiämde Charta, norr om 

 Äreejf utsatte Renfjill är egentligen Mullfjälleti det pi 

 samma Charta s6der om nämdc Elf teknade RenfiTllct är 

 det enda häruppe under detta namn kinde. 



