66 



ver '•'') eller Aar, hvilka alla aga sitt ursprung från 

 de snömassor, som året ofver upfjlla detta fjålls 

 högre, och for solens strålar mindre tillgångeliga 

 fördjupningar, eller hvila mot dess lodråtta vag- 

 gar. Från denna obeständiga kålla , hvilken oli- 

 ka år och årstider, efter Lufttemperaturens olik- 

 het, år mer eller niindre gifvande, kasta sig föl- 

 jande vatten i Kalls vattudrag eller egentl. i Osira 

 Kallsjön. 



Husan, hvilken börjas på egentl. ÄreskutanS 

 östra sida, på hvars medlersia del den samlar I 

 en fåra de talrika snöbackar, som framvålla un- 

 dan den hår beständigt liggande snön, och undet 

 tiamn af Skutan passerar Skut- eller Bjelkes-gruf- 

 van, sätter dess verk i rörelse, och efter forenin-^i 

 gen med en från Gråvalen kommande back, rin- 

 ner mot N.V. tills den vid Åreskutans nordliga 

 fot sammanrinner méd en från Mullfjållet flytande 

 A, hvarefter båda förenade rinna mot öster, och! 

 vid Husåbergets fot kasta sig ned i Kallsjon, se-! 

 dan den gagnat bruksrörelsen vid den hår anlag- 

 da Kopparhyttan. — ~ Storån upkommer uti egentl. 

 Åreskutans S.Ostra del. Denne Å bildar som back 

 de måst pittoreska och intagande omväxlingar. Da 

 den upkommer i fjällets ojåmnaste och vildaste 

 del, ser man den ån med brak rulla ned från de 

 iodråtta kiyftornes kanter, ån omgifva deras fot 

 med sitt klara vatten, och genomborra de hvaU- 

 lika snodrifvorne, som snart aflosas af de gröna 

 pilbuskarne och andra fjållvåxter, hvilka omkran- 

 så dess bråddar tills den upsvåld af smärre till- 



*) Innebypgarena i Jämtlands fjälltrakter pläga tillägga Sfveti 

 de smärre Äarne namnet Elf, hvarföre jag trott mig bö- 

 ra bibehålla denna benämning. 



