74 * 



(agne, som ett stort fjälls granskap kan Istaclkom" 

 ma, hvilket i sina högre regioner njuter ett helr 

 annat climat ån i de lå2;re. På tvånne sidor af 

 större och mindre fjällmassor omgifvit, i hvilka§ 

 midt detta fjäll synes ligga, mottager det dessutom 

 af dem ett ganska märkligt inflytande. De mas- 

 sor af köld och af nrioln, spm bildas i den högre 

 belagne fjällryggens trakter, simma ifrån topperj 

 af det ena fjållet till det andra, och då de folja 

 den hår rådande Vestanvinden, blifver den höga 

 Areskutan den punct, der de fåretrådesvis samla 

 och utgjuta sig; följden deraf inses lått, och skall 

 i det följande vidare utredas. Under sommaren 

 efterträdas i de af fjällen omslutne dalarne den å\UT 

 pa snön och starka kölden af en lika ytterlig våif- 

 me, hvilken år så omskiftande, att ingen ting be- 

 stämt och allmänt derom kan sågas. Endast de 

 omkring fjällets fot bebodda bygder aga en )åmu 

 temperatur , ofverensståmmande med slättlandets. 

 På sjelfva fjället år den sä obeständig att man den 

 varmaste sommardag, innom en kort stund, kan 

 forsmågta af hettan och straxt efter darra af köld. 

 Jag kastade mig ofta ned i solvärmen vid eo klipp, 

 vågg, och vanmågtade af hetta, då på samma klip^ 

 pas topp iskalla, genomträngande stormvindar herr- 

 .skade. Vintertid antager allt ett omvåndt förhål- 

 lande; i dalarne, der hettan varit häftigast, in-? 

 nåstlar sig en lika concentrerad k61d, hvilken i 

 förening tned en stor myckenhet sno, oftast ofver- 

 stigande ett par rriapshojder, ger landet en fjäll- 

 bygds hela vildhet. På de upskjutande hojderne 

 åter, och klippornes toppar ^ förmår ej snön lagra 

 sig, utan förjagad af de hår rådande stormvindar- 

 ne, lemnar den fjållspetsarne bara, att de vintern 

 igenom, synas hoja sina mörka, kala hjessor bland 

 skyarne» Den om vintern fallande snpn täcker så- 



