75 



}eåes alt utom fjällets toppar. Denna sno hvilken 

 efter olika lokal;, år af olika djup, åger ock fål"')- 

 akteligen, då andra omständigheter åro lika, olika 

 varaktighet. Vanliga år ligger omkring I;del af 

 den sno, som vid islossningen betåcker fjället^ 

 sommaren ofver på dess sidor, i dalarne och för- 

 djupningarne, isynnerhet i fjällets öfre res;ioner. 

 I varmare åter, såsom det nåstledne, blifva de s6^ 

 dra och vestra sidorna fullkomligt bara, åfven 

 som Mullfjållets delar nästan helt och hållet. Blött 

 de nordligare och östra delarne af Areskutan behål- 

 la en del af sin vinterdrågt, men dock tillräck-^ 

 ligt att midt i sommaren framställa for den syd^ 

 ländte vandraren, det ovanliga uptrådet af vidlof- 

 tiga snömassor, som lemna honom ofta en jåmn. 

 stig till beträdande af de vilda fjålisidorne. Jag 

 råknade forledet år, som ansågs for det varmaste 

 i mannaminne, ej mindre ån några och 2q sno* 

 drifvor, af hviika några ågde ofver 50 å 60 fam- 

 nars långd. Desse lågo gömde i synnerhet pä 

 Areskutans östra sida, nedom sjelfva stora Skut- 

 toppen , de ofrige voro spridde på Areskutans län- 

 gre eller Nordöstra sida *). Åfven befinna sig 

 drifvor stundom i fjällets subalpina delar. Kalla 

 och mera regniga år år åter utseendet helt olika. 

 Då åro alla delar af fjållet lika lastade af sno, 

 som denne de vanliga åren, och de kallare, for 

 solen undangömde sidorne nSstan aldeles betåck- 

 te; så förhöll det sig år 1812, då fjållet för- 

 säkrades hafva visat lika mycken sno som bar 

 mark. Det regn som dylika somrar öfverström- 

 mar slättlandet, synes böra utöfva någon smältan- 



*) När man ifräa Kallsjön, der hela fjällets Östra ocl^ N.O. 

 sida kan Öfverses, ej kan räkna mera an 9 snödrifVor, an- 

 ses sommaren för en af de varmaste ; Defty. ygr hän^elseii 

 förledet år. 



