77 



^"ka, visade sig ^ogsf sparsam i blomma, ja så säl- 

 lan alt jag visserligen ej fann Öere blommo» deraf 

 pä hela f.ållet, ån jag kunde råkna capsler på ea 

 enda af äesse under sno och is begrafne ruskor, 

 i?etta phenomen år hd-gst mårkeligt i fjällets histo- 

 rU , och kan ge anledning till åtskillige gissnin- 

 gar i aFseende på climatets fordna olikhet mot när- 

 varande tid. 



Efter olika höjd år åfven climatet betydligt 

 'olika, men denna olikhet åstadkommer ett mindre 

 mårkeligt, ehuru dock synbart inflytande på vege- 

 tationen ån den olikhet, som åstadkommes af lo- 

 ~calen. Fjållets Sodia och S.Vestra sidor t e. hvii» 

 ka sommaren ofver få njuta en jåmn soivårmej, 

 forvårfva en ansenligt högre Jordtemperatu'? an de 

 Ostre och Norre delarne ; hårigenom märkes en be- 

 tydlig skillnad i växtlighet. Den sodre s'iél.'h loc- 

 kar till sig de sydtåndte fråmlingarne, hVilka ej 

 trifvas på de nordcstre sidorne, dit fjållets infö- 

 dingar tagit sin tillfiygt, och nedsatt sig till for- 

 underlig mångd. 



Vid bestämmandet af fjåll- vegetationens regio- 

 ner, vinnes således, åtminstone på detta fjåil, icke 

 mycket genom utstakandet af deras höjd, emedan 

 de zoner fjållvåxterne intaga, altid aga ett skeft lä- 

 ge mot Horizonten, och aga moi Sydvest högsta j, 

 och mot Nordost lägsta elevadonen. Således ser 

 män de fjålKåxter 't. e. Sikfie acattiis') som nedsti- 

 ga nästan ned till Husan på norra sidan, på den 

 södra ej förr ån up mot fjållets toppar, (nå- 

 iStan vid samma elevation som Saxifraga 7}ivalis och 

 ■ rivularif på den norra) '*). 



.J* . , , 



•■) Vid £o?candec af f'å']r'^xtf:r bfir sfiledes denna s'di eg''i.t- 

 Ujen bevaaciras saiJsui den tjkastej den Sum enJast un- 



