86 



förklaras åen yppigare vegetation , som utmärker 

 detia fjålls omliggande trakter, hvarora utförligare 

 då frågan blifver om fjällets vegetation. 



§. V, Beståndsdelar, 



Fjållefs allmänna Stenart och basen for de 

 ofriga stenarter, som deri åro spridde, år en CRO^f- 

 STEDTS Ståilstensart , bestående af Qiiarts och Glini' 

 Qiier i mångfaldiga förändringar, af hvilka Quansen 

 mot bergets fot blir mer rådande och gor berget 

 ljusare, då den mindre röjer sig i fjällets högre re- 

 gioner, och stenarten foljakteligen antager ett mör- 

 kare utseende, Deremot finner nian ofta uti egent= 

 liga Ai"eskutans högre regioner körtlar af ren Quarts 

 incrusterade i den mörka hållearten, då den i de 

 nedre mera jåmt blandad ger berget ett mera ho- 

 mogent utseende. Vid Gustafs och prottninggruf- 

 vorna. visar sig irreguliera Quartsgångar , mer och 

 mindre sammanflytande med det omgifvande glim- 

 merblandade berget, I den ljusare hållearten vi^ 

 sar sig på många stållen gnistor af Kopparkies, 

 ]ivilken synes vara rått allmån i denna Ståilstens- 

 art, I sistnåmde Quartsådror visar sig en vacker 

 lazur kopparmalm. __ M^iUfjdUets mot öster bran- 

 ta vaggar visa hålleartens skick att klyfva sig i 

 donlågriga hvarfj hår år den eljest mera rodlåit 

 och compact ån i stora Areskutan, och foga glim- 

 merblandad. Husåberget består af en mörkgrå Gra^ 

 nit af fint, grynigt brott. Denne stenart bryter 

 sig åfven i rhomboidiska skifvor. — Norra F/dlL 

 toppen har hållearten mera grofgrynig med Glim- 

 mern och Quartsen blandad i lika proportion. Vid 

 Areskutans N.ostra fot omkring Bjelkesgrufvan år 

 Quartsen mer rådande och ger det fingnistriga ber- 

 get ett Ijqsgrått utseende. Håri visar sig geschicijä 



