9Q 



brytningen med mycken forman i denna grufva, 

 tills den slutligen besvarad af vatten, och mtd nå' 

 got förtryckta gångar helt och hållet igenlades år 

 i8o8' De betydligaste malmbrott , som hår blif%it 

 anlagde, voro då den igenlades; Gustafs och Dtott- 

 ninggrufvorne , hvilka VDro de måst arbetade, och 

 genom ofvannåmde genomslag ågde en fullkomlig 

 communication, samt ett djup af omkring ^o fam- 

 nar; Ridderstolpes grufvan och Lazurskårpningen , 

 hvilka voro yngre och mindre arbetade. Den sed- 

 nare, som år anlagd på en i dagen synbar, irre- 

 gulier Quartsgäng, åger en rik Lazurmalm, h vil- 

 ken i synnerhet följer den hvitgrå Qpartsen, och 

 i mindre mån den mjölkfärgade, dock visar den 

 sig i båda i obetydlig mångd. Denna skärpning 

 tycktes vara minst besvarad af vattnet, hvaraf ^l-^ 

 la de ofriga opningarna stodo ofverfuUa. Till ver^ 

 kets framtida nytta år vid Gustafs grufva en 300 

 famnars Stollgång under brytning, som år beståmd 

 att fullbordas på 100 år; dermed åsyftas att ge- 

 nomskåra de spridda malmstreken och att aflcda 

 vattnet. Under det arbetet hår med drift fortsat- 

 tes, upfann Malmsokaren Jon, Malmström år 

 1778 vid gamla Skutgrufvan en ny malmgang, 

 90 famnar vester om denna, hvilken två år der- 

 efter börjades med 334 borrlag sommartiden be- 

 arbetas. Skärpningen kallades Bjelkes grufvan, 

 och ett Vindshus by^edes. Efter den tiden till 

 1803 fortsattes arbetet af dubbelt så många borr- 

 lag hela året igenom , hvarefter grufarbetet årligen 

 utvidgades, och sluteligen drifves med 24 borrlag, 

 sedan Grufdriften 1808 ifrån Gustafs grufva hit 

 förlades. Afkastningen har i allmänhet varit ifrån 

 1000 till 3000 tunnor malm årligen. Efter saker 

 anvisning åger Bjelkesgrufvan ett malmfält af of- 

 ver 500 famnar. Hufvudgången består af irenn§ 



