94 



ga, men som dock i naturen år mindre synbart^ i 

 anseende till des>e växters större sparsambet i de 

 dem oegentlisa regioner. Denna indelning år åf- 

 ven genom fjållets cfriga fysi?ka beskaffenhet rått- 

 fårdis^ad, så att hvarje region åfvenledes år urskiljd 

 genom ett cifFerent solum. Några fjållvåxter, hvil- 

 ka beståradt intagna sina egna oforånderHoa regio- 

 pjicr, utgöra lika som hurvudstammen bland inbyg- 

 garena i dessa regionerj hvilka de foljakteligen sä- 

 krast bestämmas 



Hela fjållets vidsträckta fot, det vilt saga de 

 delar deraf , som beerånsas ai de omgifvande vatt- 

 nen, åro ofveralh och rikeligen betåckte af en mä» 

 ger Granskog; Tallen år, som förut år sagt, hår 

 okånd såsom fiållbyggare. Denne del af fjållet 

 består af den brania sidan, af en fjållet omgifvan- 

 de Bergås, hvilken i synnerhet år vål marque^ad 

 mot Söder och N.Ost; den ofvergår i V^ester uti 

 det så kallade Mullfiåller. Mellan foten af denna 

 As och de tillstötande vattnen, år på de flåste stål- 

 len en smal sträcka ]åmnare land, som. på Sodre 

 och S.Vestre bergfoten år odlad till åker, men på 

 Norra och Östra ar ofverdragen med pilbevåxta 

 kårr. Uti denna region vistas i synnerhet de ifrån 

 mer sydlåndte trakter hit upstigne växter, och ut- 

 gör denna region yttersta gränsen for de egentli- 

 gare fiållvåxternec Den år Jåmtlands regio siib^ 

 sylvatica, med hvilket namnjag hår vill kalla den. 

 Granen (^Pinus Abies) beståmmer denna region full- 

 komligt. De ofrige innevånarena af de fullkomli- 

 gare våxtordningarne åro följande : *) 



•) De hvilkas specifica ramn ar tecVnadt med cur«ip stil iip- 

 stiga aningen såsnm S\dlånningar till f!e or'" regioner* 

 ae, elles nedstiga säsom egentl, fjållvaater från. dessa. 



