men hvaraf jag dock Vid mitt vistande ej kunde 

 ifiniia annat ån torkade stjelkalr, emedan den blif* 

 vit skadad genom rötters uptagande af folket i byg- 

 den , som anvånde dem till anläggande af små plan* 

 tager. Formcdeligen härleder sig denne våxt från. 

 något hemman, som> nu ode> vid Bergsfeten for- 

 ■dom varit anlagdt» - — - Den sydligare Hummeln 

 kalks Totthummeln af ett vid dess fot anlagdt 

 iiemman, och år genom Mor viksån skiljd från dera 

 Vestliga fiummelni, h vilken ej år så val teknad. 

 På Totthummelns branta sida våxa flere interes» 

 santa sydlåndta växter bländade med fjålibyggare* 

 da, såsom Anthyllisj Mespiltjs» Silene ru.p» o. fl„ 



: MuilfjåH^L 



Öess låge år redan i ■borjaii åf denna afhand* 

 \\ lifig beståmdt. Skiljdt från Areskutan genom Ull- 

 ! 'i^alen, hojer det sig med mot öster branta Vaggar 

 j till en höjd, som i jämförelse med Areskutans åt 

 1} Hnga. Gissningsvis kan den antagas till 1300 al- 

 ' har ofvér Årevaftnet» Dess vidd kari svårrigen be- 

 I stammas, emedan det icke består af en enda fjåll- 

 [jknassa som Areskutan, utan hojer sig i en raångd or- 

 ': 'dentligt stiroddä fjållvålar , hvilkas omfattning åt 

 I \ isvår att fitinå. Det åf bevåxt med granskog j högt upp 

 ]på dess Sidor > och år fot ofrigt rått fattigt på fjåll- 

 Våxter. Får siii "ringare hojd 'och sina talrika af 

 fjåillvåjder omstångdé dalar-, verka solstrålarhe en 

 i j "större lufciém^eråtur, hvarigenom detta Fjåll riktaé 

 I på sydlån n in gar i, hvika hår erhålla ett cvahligt 

 storväxt och frodigt utseende, räen deremot år det ock 

 foga besökt af de egentliga fjållvåxterrié. Dia- 

 penzia lappon. och största delen af tredje regio- 

 nens innevånare har jag ej hår kunnat uptåcka; 

 iC* V, A. Handl. 1S14. St, f. g. 



